Title: B46F-3
Author: Arne Feldborg

B46F-3. Friisholt Birketing  1738.

(fol277b)
                                                       Sr. Hans
Rosborg fra Friisholt fremkom for Rætten , og fremstillede 2de Kaldtz
Mænd Nafnlig Christen Jensen og Jens Madsen begge af Hæstlund
i Borring Sogn, som afhiemlede wed Eed med opragte fingre effter
Lowen, at de til i dag hertil tinget paa Sr. Hans Rosborgs weg
ne hafde Stæfnet efter en Skriftlig Rættens Stæfning udstæd af
Mogens Jensen i Skibbelundtz Mølle Sætted: til Friisholtz Birketing
datt: 2de Junj 1738 som saaledis Lyder = 281 - og forklarede
Kaldtz Mændene at de forkÿndede samme Stæfning for alle
wedkommende i gaar 14 dagen dend 4 Junj sidst, i Høÿriis talte de
med en Karl som der war wed Gaarden fra Rosborg didsendt Naunlig
Jørn Pedersen, som lowede at giwe Christen Madsen og hans Søn chsten
tilkiende, eftersom de self dend gang icke war tilstæde wed
Høÿriis, samme dag forkkkÿndet dend for Peder Madsen i Remme         PEDER MADSEN i
Christen Madsens broder, og talte de der med Christen Madsens tieni     REMME, CHRISTEN
ste Pige anne Jepsdaatte, og Lewerede hende copie af Stæfningen           MADSENS BROR
baade til hendis hosb: Christen Madsens hans Søn Christen Christen
sens og Peder Madsens, deres efterrætning, eftersom de der
opholdte Dem, og hafde der, bemelte Pige, som tiente dem wed Højriis
dernæst samme dag forkÿndet dend for Niels Madsen i Hal, talte
med ham self, samme dag i toftlund for Palli Powelsen, og Peder
toftlund, talte med Palli self, og Peders Koenis Moder, samme
dag forkÿndet dend i vodde for Madtz Pedersen, talte med hans
Koene, samme dag forkÿndet dend i grøde for olle Jwersen, og
Sørren Jwersen, talte med dem bege self, Christen Jwersen tiener
i Remme, som de forhen har forklaret, de lewerede copie
til samtlig der wærendis efterrætning, hwilcken Stæfnings Lowlig
forkÿndelsse saal: som andført er, bekræfftede de wed Eed
effter Lowen. Saa Sandt Hielpe Dem Gud og Hans Hellige ord
og siden ingen indfandt sig, som imod Stefningens forkÿndelse
eller dentz afhiemling, hafde noget at indwende, blew Stæf
nings Mændene fra Rætten demittered; Christen Jacobsen fra
Jngstrup mødte i sin Hosbonds Procurator Mathias Brun, hans
Lowlig forfald, paa dend indstæfnte Christen Christensen af Høÿriis
(fol278a)
forhen og nu opholdende sig hos Herretz foged Svanholm, hans wegne
og gaf tilkiende, at hand icke har faaet Lowlig Kald og Warsel wed
sin Boepæl, fremlagde dernæst et Jndlæg, af dags Datto fra Mathias 
Brun, som hand begiærede Læst, og acten tilført, Lÿder saal: = 281.
          Hans Rosborg swarte imod Procurator Mathias Bruns Jndlæg !.
at de beskÿldninger Mathias Brun der i fremfører, er icke et Eniste
ord troewærdig, thi hand aldrig skal bewiisse, eller med Sandhed sige
at enten hand eller hans Folck er owerfaldet, eller i nogen maader
forurættet wed Friisholtz Bircketing, paa Friisholtz gaard eller grund
mens er anderl: bewiist, at baade Mathias brun, og hans folck, eller
dem hand kalder Complett hawer ført efter sig, har ofte søgt effter
Formeening, og di førte Bewiissers Lÿdelse, at øwe wold baade wed Friis
holt, og Friisholt Ting, end ogsaa andstillet sig anderl: som fast u-forligt
dend 24 april sidst paa Friisholt, som med Tingsw: er bewiislig giort. 2de
at Procurator Mathias Brun i dag wil fremstille sig wed sit budskab
og Jndlæg, som Fuldmægtig og Forswar for Christen Madsen og Søn Christen
Christensen i Høÿriis, dertil hand af Rosborg icke er beskicket, og saa
maae hand imod Lowen icke tage anden Mandtz tiener i forswar
førend Bunden Christen Madsen, med sin Søn Christen Christensen er lowlig
skildt fra sin Hosbonde Habs Rosborg, thi naar Christen Madsn eller 
Søn Christen Christensn begiærer forswar af Deres hosbobde Hans Rosborg
lower hand at ordinere dem saadan forswar og fuldmægtig. som de kand
wære tient med, og der lowlig kand forsware Deres Rætt, og icke føre
dem i u-Nøttig Processer, eller udaagre Dennem, dennem til skade og
Rujn, og naar Christen Madsen og Søn wil fornøÿe Deres hosb: Hans Rosb:
for hwis Skade di hawer foraarsaget Hannem, da de har brugt hans
gaard Høÿriis paa ander aar, gaarden og grunden Rujnerit, og uden
lowlig opsigelsse, undwigt derfra hennelig, med alt hwis di Eiede og
Hafde, uden at betale eller tilbÿde Skaden, saa wil hand gierne
nemlig Rosborg, i mindelighed paa en billig og lowlig maade
for Eenis med dennem, 3. at efterdi Procurator Brun udi Be
melte sit Jndlæg disputerer Hans Rosborg Eiendombs Rætt til Høÿ
riis gaard og besiddere, saa for at igiendriwe dend Post, i Rætte
lagde Hans Rosborg sit Skiøde paa samme gaard og godss med Be
giæring dend bliwer i Rætte Læst, Paaskrewen, acten tilført, og
Hannem igien tilstillet, og Liuder saal: Folio 283. 4de formedelst Procu
rator Brun, ydermeere Melerer sig i de Poster hannem er u-wed
kommende, og owergaar hans begreb, andgaaende friisholrz Bircketings
betientere, og disputerer dennem, saa til sligt at igiendriwe
Og at Hans Rosborg er i authoritet at beskicke og ordinere forswar
lige Bircke betientere til Friish: Bircketing fremlagde Rosborg Hans
Kongl. Maytts allernaadigste Rescript derom, under copie, til Hr.
Justitz Raad og Amt Mand Trappaud, datt: Khafn dend 18 april 1738, som
Rosborg begiærte maatte Læsses og Protocollen tilføres, og lÿder 282
og som Hans Rosborg saal: hafde afbewiist Mathias bruns stri
dige giorte Paastand, bemelte Brun icke heller hans tiener, har
forlanget nogen decission paa hans indlægs Poster, saa frem
stillede Hans Rosborg til widne i Sagen Christen Jensen af Hæst
lund og Jens Madsen ibm, som efter at Lowens Eed for Dennem
war kund bar giort, wandt wed Eed med opragte fingre efter Lowen
og 1 wandt Christen Jensen af Hæstlund, at hannem fuld witterligt er
at Christen Madsen, og hans Søn Christen Christenssen hafwer besidet
(fol278b)
og beboet Høÿriisgaard, baade tilforne, og siden forleeden Aar
1737 da Hans Rosborg Kiøbte samme gaard og godss, og indtil nu for
kort tiid siden, og i ald dend tiid hawer Christen Madsen, og Sønnen
Christen Christensen brugt samme gaard grund og Eiendomb, ligesom
de self wilde, til deres egen Nÿtte og fordeel, Korneed saaeg og
indaulet, endeel af forleeden aars høe auling ligel: til deres
egen Nøtte slaged, biærged og indauled til Høÿriis, derforuden hawer
de bortlejed fra gaarden til fremmede bønder følgende Skifter
som saal: kaldes, Nemblig 3 Skrannifald skifter, 2 bust skifter, 3 fælletz
skifter, j Pick skift, og saa widt widner erindrer 4 holt skifter, og derforuden
widste widnet icke Rættere, end de joe ogsaa hafde bortlejed nogen
støcker Eng Slætt hist og her, af Hÿriis Enge, ligesom de self wilde
og da forleeden aar Engene wat biærged baade til Høÿriis og af
dennem det hafde lejed, saa widste widnet, at Nøÿriis Fæmon og bæster
gick i Engene, og optræckede det under Fæe Kløw, som wel endnu er
Kiendelig, widnet widste ogsaa at bemelte Christen Madsen og Søns
Christen Christensens Stude og Fæmon nu i sidste foraar 1738 gick udi
Engene fordi de hafde Mangel paa foeder eller ogsaa de wil
de hawe det ud paa græsning, widnet widste ogsaa at andre Byes 
Fæe og bæster, næst forleden aars efteraar, ogsaa undertiiden
har haft gang i Høÿriis Enge, saa ogsaa i foraaret war der wel
undertiiden owerstødt i bemelte Enge af Hæstlunds høfder, mens
blew knap tagen derfra igien af dem som det tilhørte, widnet wid
ste ogsaa, at udi sidste aar 1737 og 1738 saa lenge Christen Madsen
og Søn war wed gaarden i bemelte tiid, er Huusene paa Høÿriis
u-sigelig meget forfalden, og Drewen paa Raw, saa at gaarden
nu seer ud som en øde gaard, hwilcket kand wiisse sig self naar dend
bliwer Siuned, Hauen eller Kaalgaardtz Stædet, liger aldeelis reen
øde, og Digen, som war der omkring meesten needfalden, Kaal-
gaarden hwercken grawed, besat med Kaal, eller saaed andre urter
der udi, mens liger Reen som øde, Rug Sæden forleden Aar
1737 weed icke widner hworl: er Saaed, eller hwor meged er Saaed,
mens weed wel at det er temmelig ilde harwet, dette foraar
1738 weed widnet at ingen haure er Saaed til gaarden som
tilforns, icke heller noget bÿg, før Hans Rosborg efter Pintze
dags sendte 2 wogne ud med bæster, Ploug og Bÿg, Og da Lod besaae
det lidet Jord som war Fællet, hwede er heller dette aar indtet
saaed af, enten af Christen Mads: eller hans Søn, førend nu efter
tiiden da Hans Rosb: har ladt udføre en par tønder hwede, og
saaed for trang skÿld i Jorder som war u-fælled, saa Rosborgs
folck maatte alleene pløje det eengang, og saae hwede der i
som det ellers skulde hawe waaren Pløjed toe gange, widnet
widste ogsaa, at dend største deel af Høÿriis Marck, liger efter u-dyr
ket, og u-besaaed, widnet widste ogsaa, at der war ingen Giød
ning til gaarden, uden hwis der liger i Huussene bag Qwæget
og gandske lidt uden Dørens som Sÿner for sig self, widnet widste
og saa, der stoed et Huus paa gaardens Marck som Christen Skræder
iboede, og samme Huus er nu øde, og Christen Madsen i Høÿriis
hafde bewilget bemelte Christen Skræder at qwittere derfra, widnet
weed ogsaa, at Christen Madsen og Søn Christen Christensen hafde
bortfløt fra Høÿriis alt det de Eiede og hafde, og flÿttede det aller
(fol279a)
sidste de hafde sidste Fredags, widste og at Bæsterne, og Fæmonet war Flyt
til Remme hwor Christen Madsens broder boer næst wed Høÿriis, men
Hwor Boeskabet war henfløt widste widnet ej, widre widste widnet, at
Sr. Johan Busch for nogen tiid, nemblig ongefehr en 3 ugers tiid siden, war
ude wed Høÿriis, eftersøgte og fandt Christen Madsen og Søn Christen Christensen 
i Remme, hwor fra Busch bragte Christen Christensen med sig til Høÿriis hwor
widnet med fleere war, der Busch talte med Christen Christensen baade i wid
netz Nærwærelse og Frawærelse oppe i Stuen, som og lod forkÿnde for hannem
og fader Christen Madsen en beskickelse fra Sr. Rosborg, noget derefter fuldtes
Christen Christensen  med Busch til Remme for at faae sig Klæder, og
en Bæst at Riide paa til Friisholt, da widnet gick fra Høÿriis og til sit
Hiem i Hæstlund, og hawer widnet siden Spurt som er ham fortalt
at omligende Stæders beboere hafde samlet sig og tog Christen Christensn:
med Magt fra Busch, og weed widnet at Christen Christensen ej heller kom
med Busch fra Remme dend gang ej heller siden, widre forkla
ring widste widnet sig ej denne sinde at kunde erindre sig at giøre;
     Dernæst blew fremstilled at widne Johan Busch af Kiættrup i
Wæster Han Herred og Jens Mogensen Ladefoged paa Friisholt, hwilcke efter
Lowens Eed af dem war giort, wandt 1. Monsr. Johan Busch, at
Hand dene 29 Mai sidst war paa Høÿriis, og der eftersøgte Christen Mads:
og Søn Christen Christensen, fandt dem icke, gick saa med widnet Jens Mo-
gensen og fleere til Remme, hwor Widnet og medfølgere tog Loge-
mente om Natten efterspurdte Christen Madsen, og Søn Christen chstensen
fnadt og talte der med Christen Madsen som Nægtede for Busch og
medfølgere, hans Søn Christen Christens: ej war i Remme, anden dagen
som war dend 30 ower Middag gick widnet ud i gaarden i Remme, saae
sig om i udhuussene, og der fandt Christen Christensen, at skÿwle sig i
en liden Krog, som war opslaget nogen fiel for Ham hand
laae inde, der widnet og jens Mogensen Bad ham Krÿbe ud, og
følge med til Høÿriis som hand og giorde, hwor der i Høÿriis for ham
og fader blew oplæst en beskickelse om Høÿriisgaardtz frafløttelse
med widre, derpaa widnet Bad Christen Christensen giøre sig færdig
for at følge med til Friisholt, for der med Sr. Rosborg paa det
Bæste at accordere hwis Mislige forseelse af ham og fader wed Høÿ
riis gaard, kunde wære forøwed, da bad Christen Christens: hand maatte
komme til Remme igien, med widnet, Jens Mogens: og fleere
for at faae sig andre Klæder der, og Hæst art Ride paa, det
Ham blew tilladt, da Christen Christens: widnet, og de andre war
kommen til Rimme, hwor Christen Christensen paa en times
tiid forholt tiiden for at faae sig Barberet, Klæder og Hæst imid-
(fol279b)
tiid udfarer Christen Madsen og Peder Madsen, og i de omliggende Stæder
forsamler en stoer deel Mænd, Karle og qwinder, som kom ind
i Huusset, og stuen hwor Christen Christens: war, der snackede og talte med
hwer andre, da widnet Mærcket Christen christens: giorte tiiden saa lang
gick hand ind i Stuen imellem disse Mange Mennisker, og bad Christen
Christens: giøre sig færdig, og icke længere forhale tiiden, da sagde hand
Jeg wil nu icke med til friisholt, widnet sagde, du faar wel at
følge med, da opstoed di samtlig forsamlede Mænd og Karle, med
Wreede sagde, hand skal bliwe her til wi faar bud fra wor Hos
bonde, derpaa widnet sagde, hwem er Eders Hosbonde, hwor har
i Hiemme og Boepæl, og hwad heeder i, paa det ieg kand wide hos
hwem ieg, neml: widnet, skal søge Regres for tilføjede wold, forhold
og owerlast, samt hinder med at faae Karlen herfra til hans
Hosbonde Sr. Hans Rosb:, de swarede samtlig, det kommer icke
weed, hwem wor Hosbonde er, hwor wi boer, og hwem wi er, det er
Nock wi tager Karlen paa wor hosb: wegne, til saa lenge wi faar
bud fra ham, derpaa gick widnet fra dem, ud i en anden stue
hwor der war inde Sr. Rosborgs Søn, Jørgen Skøt wed Tang færge
Huus, Anders Nielsen fra Friisholt, og Jens Mogensen fuldtes
med widnet, og bad dem samtlig følge med ind i Stuen hwor Chri
sten chstens: sad indskræncket, og andholt af de mange Mennisker, og der
Høre, med widnet og Jens Mogens: deres lowstridig omgang i ord
og gierning, da widnet igien tog sine forrige ord til Christen
Christensen, og de samtlig forsamlede Mænd, som og i det samme
med sin Eene Haand tog fat paa Christen chstens: og sagde der er min
Hosbondtz Karl, hamd skal følge med til Friisholt, betæncker Eder
og giører os ingen hinder derudi, men de samtlig som før opstoed
med wreede, Soer og sagde, hand skal bliwe til wi faar bud fra wor
Hosbonde, da sagde widnet, som for før hwem er Eders hosbonde, hwpr boer
i, og hwad heeder i, men de swarede som før, at det kom widnet
icke weed, og icke i nogen maader wilde wære sin hosbonde  boepæl
eller Nafn bekiendt, da sagde widnet, til Huussets folck Manden
Peder Mads: og Hustrue, samt tieniste karl Christen, hwem er disse
Mænd, hwad heeder di, og hwem er deres Hosbonde, men fick til
Swar af dem, som de andre, derpaa befalede widnet een sine
Medfølgere Anders Nielsen, at tage en Hæst, og Ride op til Grøde
der at hendte sig een af Sr. Rosborgs bønder, om hand icke maatte
kiende nogen af disse mange forsamlede Mænd og Karle, og
imidlertiid hand war borte efter Manden, gick widnet og medfølgere
ind i dend Stue som de hafde Logement, da disse mange forsam
lede Mærcket, der blew hendt en Mand somdem Nock Kiendte
fick de Christen Christens: af Stuen og i Skiul, og saa een efter
anden, saa got som stal sig af Huusset og ud, Nogle løb
Reen bort derfra, men Howed Mændene, som war Olle og Søren
Jwersønner, Madtz Warder, Peder toftlund, Palli toftlund, Christen
Jwersen, Peder Madsen og Christen Madsen, med fleere som end
nu icke wiides Nafn paa, eller hwor de boer, somme nafngifne
forstack og skiulte sig i ud Huussen, een her og en anden hist
saa widnet med dend Mand fra Grøde Rosb: bond, og widnetz med
følgere, maatte opsøge Dem i skiul og fielstæder, og ligesom
(fol280a)
Mand fandt Dem een og 2 paa Stæd, sagde ommelte Bunde, wid
net og sine medfølgere, deres Nafn og Boepæl, derefter Resolverte
widnet og siene medfølgere, at reisse derfra, efter at widnet
først hafde tilsagt de Nafngifne Personer de skulde wære
andswarlig for Christen Cheistensen, og hwad widre deraf kunde flÿde,
Reisste saa widnet, Jens Mogensen, og de andre derfra, og hiem,
widre weed sistnævnte sig nu icke at erindre af denne omgang,
Hworpaa Rætten paa Raabte de indstæfnede, om de war tilstæde
noget dette widne at tilspørge, før hand fra Rætten worde demittered
mens ingen efter Rættens 3de sinde paaraabelsse indfandt sig til
nogen Gienmæke, undtagen Christen Jacobsen Procurator Mathias
bruns tiener, som hafde ordre fra sin hosbonde at tilspørge wid-
net, Sr. Busch 1. om hand hafde taget Christen Christens: og hwor hand
da hafde agted hannem at wilde hawe henført, 2de om nogen rørte 
Haand wed Widnet, eller nogen af Rosb: folck, enten widnet self, eller
de andre Nafngifne, 3. om nogen tog Christen Christens:, tog ham med 
Haand, eller førte ham nogenstedtz: 4. tilspurt, om nogen af de Jnd-
stæfnte, enten slog eller stødte noget Menniske, enten widnet, eller
nogen af Rosborgs folck; 5. hwor mange de war tilhaabe, som war
om at wilde tage Christen Christensen bort, og dertil af Rosborg war udsendt
6. om widnet weed, og med god Samwittighed kand bestaae, at Rosborg har
nogen Ræt til Christen chstensen at tage, hwilcke owenstaaende  6 Spørs-
maale widnet wilde besware,  Widner swarede, paa det 1. der om
war giort forklaring wed hans aflagde widne, til det 2. swarede
ja, de Nafngifne Mænd hafde haand paa Christen Christensen, og widnet,
da widnet tog fat paa Christen chstens: og Wilde haft ham ud af Stuen,
3. swarede, de Nafngifne, hindrede widnet og medfølgere, at tage
Dhristen Christensen med sig, og siden Skiulte ham for widnet og sine
medfølgere, paa 4. swarede Nej , Paa 5. swarede, de ware wel
6 i tallet fra Monsr. Rosborg, men icke alle for at hendte Christen
Christensen, som icke war Nødig, thi een eller toe kunde wel hawe
Hendt ham, om icke disse foran Nafngifne og fleere, med Magt og
u:forstand hafde Hindret widnet og jens Mogens: at faaae ham med
sig, Paa 6. swarede, hand tæncker, at dend Herlighed der følger
ald Jordegodss i DanMk: og bør følge Høÿriisgaard og godss til
Landtz og godses Conservation, med det unge Mandskabs tilstædebli-
welse under Leggene, i det mindste til dend tiid er expiseret, at
de Deres tieniste Lowlig maae beskÿndige; Det andet med
Sr. Johan Busch fremstillede widne Jens Mogensen, swarede i
alle Poster ord og Meening, at det i alt war saaleedis passered
og tilgaaed som af Busch ord fra ord forklaret er under
denns Sag, fra først til sidst, tillige og tilstoede de af Busch
paa Bruns herower for tilførte 6 Spørsmaalle, gifne be
swaring der, som Ligel: sig saal: forholder, og som Christen
Jacobs: paa sin hosbondes wegne icke hafde fleere Spørsmaalle
til de fremstillede widner, blew der efter forhen aflagde Eed
fra Rætten demittered! Derefter Sr. Rosborg i følge af Stefnsmaal
letz ---- begiærede Sagen til næste ting forflødt, som Rætten til
lod; (-----------------------------------------------------------
------------- anden sag -----------------------------------------)
(fol281a)ÇÇ  
(------------------- anden sag -------------------), Dend paa
Folio 277 andførte Stæfning, saaleedis Mældende, Mogens Jensen
i Skibbelund Mølle Sættedommer til Friisholt Bircketing, giør wit-
terlig at for mig andrager Hans Rosborg til friisholt, hworl: hand
skal wære foraarsaget at tiltalle sin bonde Christen Madsen
og Søn Christen Christensen udi Høÿriis, andgaaende deres omgang
med Høÿriisgaard udi aaringer 1737 og 1738 som de gandske skal
Hawe Rujnerit, efter at dend war Soldt til Citanten, forsømt
aulingen og Dÿrckningen, bortlejet gaardens Enge, og Eiendom,
de self udi begge aaringer under Fæe Kløw opdrewet og op-
træded Engene med deres egne og andres Fæmon, in Summa
tutal Rujnerit gaard, grund og Eiendomb, og da alting war øde
skal Christen Madsen, og Søn Christen Christensen, uden deres Hosbonds
widenskab hawe bortfløt fra gaarden, ald gaardens Besætning, Bæster
Fæmon og faar, Plow og Wogne Redskaber, og Smede Wærck, indboe
og udboe, og i det samme da Rugen, ringe og armlig war Saaed, u=
Harret, og Waar Sæden 1738 aldeelis efterladr at Saae; skal Chri
sten Madsen paa u:Lowlig tiid hawe opsagt, og frasagt sig gaarden
Citanten, som Lod eftersøge Christen Madsens Søn Christen Christensen
og funden ham i Rimme, Peder Madsen har haft ham under
Skiul og Hemmelig beskiærmelse, imod Kongl: Low og Forordninger
indtagen ham med ald Høÿriis gaardtz besætning, eiendel og For-
mue, og Citantens udsendte skulde bringe bemelte Christen Chri
stensen til sin hosbonde Sr. Rosborg, skal Peder Madsen, og hans 
Hustrue Margrethe dend 30 Mai sidst, hawe forsamlet en stor
deel folck som skulde tage Christen Christensen fra Citantens ud-
sendte Folck og fuldnægtige, foruden hwis Skieldtzord Peder Mad-
sens Hustrue hawer brugt, og anden Lowstridig omgang som
er begaaen, da Citantens fuldmægtig har Waaren foraarsaget
at paalege Christen Christensen arrest, med Formaning til Peder Mads:
at hand for Ham, og alle hans effecter skulde wære andswarlig, og staar
til Rætte for alt hwis af Sagen kand opfinde til Sagens uddrag
efterdj hand mod forordningen af 2 Februari 1733 i de of andre Poster
sig har forgreben med widre som mod Christen Madsen Christen Chri
stensen, Peder Madsen og Hans Hustrue kand dependere; Thi Stef
nis Christen Madsen og Christen Christensen, Peder Madsen og hans Hu-
strue Margrethe at møde for mig i rætte paa Friisholt Bircketing
den 19 Junj, og paafølgende tingdage dend 26 ditto 3: 10de 17 og 24 Juli
at føre widner ower Eders onde gierninger og forhold, hwer tingdag
i fald det maatte wære Fornøden om alle forskrefne Poster, og alt
Hwis deraf hwer Post kand dependere, eller i andre maader at lade
oplÿse, hwad heller det angaar, ord gierninger eller behandlinger   
Til foreskrefne ting tiider og Tingdage Stefnis de Folck som
Paagribelsen paa Christen Christensen hawer forhindret, efter For
meening brugt wold, og tagen dem self til Rætte mod forbe-
melte Forordning af 4de Febr 1733 Nafnlig olle Jwersen, Sørren
Jwers: Madtz Wodde, Peder Toftlund, Palli Toftlund, og Christen
Jwersen alle af grøde, Niels Madsen i Hald med fleere som
samme dag dend 30 Mai war i Rimme, at hindre paagribel 
sen, hwor efter Hans Rosborg agter at føre widner, Sigtelses_
(fol281b)
Widner, attester, og andre fornødne Bewiisser, og derefter Tings
widne Dattum Skibbelundtz Mølle dend 2 Junj 1738. under Min
Forsegling (LS) Dend paa Folio 278 Registerte bruns Jndkæg
lÿder saal: Kongl: Maytts Rættens betienter wed Friisholtz Bircketing
Dend gamle Mand som før Ejede Høÿriis og hans Søn beklager
sig Høÿlig at Monsr. Hans Rosborg skal hawe søgt andledning og
adgang til at indtrænge dem under process, og at Rosborg dem til
Friisholtz Bircketing efter sin bekiendte maade til i dag skal hawe
Stæfnet, i sin Stæfningg forregiwende at wilde bewisse sig at wil-
de taget Sønnen bort, og Føre Magt ower ham, da dog hand
haaber icke at dependere af Rosborg i nogen maade, hand Nem-
lig Faderen Christen Madsen og Sønnen har forlanget mig til for.
swar, Jeg wilde og gierne tienst dem med at Reise til Friisholtz
ting, mmens som Jeg har maattet Lide Rosborgs onde beskÿldin-
ger, fordi jeg kommer til Friisholt, jeg tør icke komme der eene
og icke kand hawe nogen med mig, thi saa skal ieg og de strax stef-
nis og kaldes af Rosborg complot med widre, thi fremsender
Jeg dette mit exeptions Jndlæg, og Paastaar at inttet i denne Sag
wed Friisholtz B:ting worder ført, 1. Fordi Jeg weed der er Kongl:
Resolution, at tinget med rætte betientere skulde forsiunis
som Jeg icke Wed dem med Mogens Møller kand wære, 2. For-
di denne Sag er Bircket aldeelis u-wed kommende, 3. fordi wed-
kommende der icke kand hawe Deres forswar, og endelig 4. formo-
der, at icke nogen af dem der self skal hawe wæret giernings
Mænd kommer til at aflegge Widne eller Sigtelse under Eed
saa wel som at de der Stæfnet hawe icke Bliwer tilladt at widne
i samme Sag; Jeg forwenter at enhwer finder sig i min Paa-

stand saal: som i tiiden hand forswares, og Reserverer mine Prin-
cipaler ald lowlig Rætt behørig tiid og Stæd, saa wel som ald
lowlig behamdling i sin tiid, og skulde min tiener Christen
Jacobsen fra Jngstrup, finde fornøden widre at erindre
maatte hand til lowfølgelig assistance wære Recommenderit, naar
slutted er hwis føres kand eller skal, som Formeenis icke kand bliwe
saare meget, og ej uden Stæfning og Paastand derom, saa be-
giærer Jeg passerede beskrewen uden ophold, og Forbliwer Deres
tienstergifne tiener, Randrup d. 19 Junj 1738. Math Bruun
PS. Det maatte og Nøÿe observeres, om wedkommende til Rætte op-
holdtz Stæd er stæfnet, og har faaed lowlig warsel, saasom Christen
Christensen giwer tilkiende, at hans Logemente war og er Til
Herredsfoged Svanholms. Dend paa Folio 278 registerte Skiøde
lÿder saal: No.8. C 6tus 9 Rdr 1738. Lauritz Sivertzen Svanholm Kongelig
Maytts Herretzfoged udi Hammerum Herred boende paa Bondgaard
og Jens Christensen Mønsted Herreds skriwer boendis i Snejberg giør
witterligt at wi aar 1737 dend 20 Mai efter begiæring af Høÿædle
og Welbÿrdige Hl Justitz Raad og Amtmand Christian Teilmann
til Schromsagger som SKifte Forwalter, samt  afgangne Anne
Andersdaatter, som boede og døde paa Høÿriis, hendis effter
lewende Mandtz Christen Madsen Rimme, Hans, og hendis
effterladte børns deres Forlangende, og efter dend For Eening, som
imellem Sr. Hans Rosborg og bemelte arwinger er giort her udi 
(fol282a)
Wiborg dend 19 april 1738. udi Hl. Justitz Raad Teilmans owerwærelse
Hwilcket hans Skifte Forrætning nærmere udwiisser, samt lowlig Publi-
cation wed offentlig auction udi Høÿriisgaard i Hammerum Herret i
owersærelse af welbemelte Hl. Justitz Raad og Amtmands fuldmægtig
Monsr. Johan Hiort og arwingernis biwaaaning, hawer soldt og Skiødt
som wi og hermed Sælger og Skiøder til Sr. Hans Rosborg paa Friisholt
som Høÿstbÿdende efterskrefne Jordegodtz og Specificerede Hartkorn
Nemblig i Lundenis Amt, Hammerum Herret Jkast Sogn, Høÿriisgaard
Christen Madsen Hartkorn 9 td 4 sk 3 fk. Grøde Christen Jensen 5 td 2 sk
3 fk 2 alb Christen Christensen 2 td 3 sk 2 fk Jsenvad Niels Pedersen 2 td 3 sk
3 fk 2 alb. Tulstrup Bÿe Corporalsgaarden, Madtz Bentzen og Eenwold
Christensen4 td 1 sk 3 fk 1 alb. Lasses gaard, Anders Pedersen og Anders Pedersen 
3 td 7 sk 3 fk 1 alb Gieding Herret, Bording Sogn, Hæstlund Bÿe Christen
Jensen forrige Beboer er fra Stædet borte Rømt 2 td 6 sk 2 fk Poul
Tomassen, Sørren Eenwoldsen, og Jep Jensens Encke 5 td 5 sk Christen
Jensen og Niels Pedersen 5 td 5 sk Tilsammen Hartkorn Nÿe Matri-
cul Fÿrgetÿwe, og toe tønder 2 fk, Hwilcket Forskrewne Jordegods med
grund og Eindomb, og alle andre godsetz Herligheder, og underhøren
de owen Specificerede Hartkorn, med tilligende agger og Eng Fiske
wand og Fæegang, Skow og Heede, Krat og Moeser, Løng Slæt og Tørwe
grøft, Landgilde Restance, samt ald anden Herlighed og Rættighed
som der nu tilliger og af Alders tiid tillagt Hawer, Hwad Nafn
det Næfnis eller hawes kand, skal som et frit frelst adeligt
Jordegods herefter tilhøre welbemelte Seig: Hans Rosborg og hans
arwinger til Ewindelig arw og Eiendomb, som hand eller de maae
giøre sig saa Nøttig, som de bæst weed, wil og kand i alle maader,
siden fornefnte Sr: Hans Rosborg derfor efter giorte auctions
Bud til Skifte Forwalteren i dag hawer betalt Kiøbe Summen med
2120 Rdr siger Toe Tusinde et Hundrede og Tÿwe Rixdaller med
er aars Rendte, til dette Snapsting forfalden 106 Rdr hworfor for-
rige Eier, eller Deres arwinger, Kiender sig eingen ÿdermeere
Lod, deel, Rætt eller Rættighed dertil at hawe i nogen maader, mens
Hermed forsickrer for Dem og Deres arwinger fuldkommelig
at Hiemle, og frj frelse Seig: Hans Rosborg og hans arwinger
Meer bemelte Jordegods Herligheder og Eindomme, med hwis der
tilhører, og af alders tiid tilhørt hawer for hwer Mandtz til
talle i alle maader, og saa fremt noget deraf formeedelst
Deres Wand hiemels brøstskÿld med lowlig omgang skulde bliwe wel
bemelte Sr: Hans Rosborg og hans arwinger, eller Efterkommende

Eiere til godset, frawunden, da bepligter fornefnte forrige
Eiere sig og Deres arwinger Een for alle, og alle eller nogle for
Een, inden Sex uger efter at Dom gangen er, at forskaffe Sr: Hans
Rosborg, Hans arwinger, eller hwem godset maatte tilhøre, lige saa
got og welbelejlig gods igien, med ald derpaa andwendte bekost-
ning, Skadesløs eller Hannem, eller Dennem derfor Nøÿagtig
at betalle, hworfra ingen benaadning, undskÿldning eller forrewen-
ting, Dennem skal befrj, ag hwad Nafn det end Næfnes eller hawes 
kand, Til dend ende og Faste Forsickring wi dette wores udgifne
auctions Skiøde underskriwer og forseigler, for meer Welbe-
melte Sr: Hans Rosborg, og hans arwinger for dette kiøbt kiøb
aldeelis skal wære, og bliwe uden skade, og Skadesløs holden i
(fol282b)     
alle optænckelige maader; Til ÿdermeere bekræftelse wilde Hl.
Justitz Raad og Amt Mand Christian Teilmann, som Skifte Forwalter
dette Skiøde med os underskriwe og forsegle, vigorg dend 22de
april 1738. som Skifte Forwalter underskriwer og forwegler
C: Teilmann (LS) L: S: Svanholm (LS) Jens C. Minsted
     Dend paa Folio 278 producerede Rescript Liuder saal: Copie
Christian dend Siette af Gudtz Naade, Konge til Danmk: og Norge
de Wenders og gothers, Hertug udi Sleswig, Holsten Stormarn
og Dÿtmarsken, Grewe udi oldenborg og Delmanhorst; Wores
bewaagenhed tilforn, Eftersom du for os allerunderdanigst ha-
wer andraged, at siden Friisholt gaard i Dronningborg Amt er
kommen i Hans Rosborgs Eie, skal det befindes, at baade Dom-
mer og Skriwertienesten wed bemelte Friisholt Birck skal wære
Leedig, som af Grewskabet Friissenborgs Birckebetienter i 
mange aar, skal wære blewen betient, og at det skal wære
dend nu wærende Birckedommer wed bemelte grewskab Friisen-
borg Friderick Ericksen Swetzer, og Skriweren Niels Jensen Sohnager allerbe-
leiligst benelte Friisholt Bircketing, Ligesom Deres formænd, at be-
tiene; Thi er wores allernaadigste willie, og befalling, at
du tilholder fornefnte Hans Rosborg, at forandstalte at fornefn-
te Friisholt Bircketing med Dommer og Skriwer forswarligen worder
betient, derefter du dig allerunderdanigst hawer at Rætte, og
indberættes os ellers af dig allerunderdanigst, at du denne
wores allernaadigste ordre hawer bekommet, befallendis dig
gud, skrewet paa wort Slot Friderichsberg dend 18: april 1738.
under wor Kongl: Haand og Zignet Christian R: J. L. v. Holstein                                                       
     Til Justitz Raad og Amt Mand Detlef Trappaud, andlangende at
tilholde Hans Rosborg, at forandstalte, at Friisholt Bircketing
med Dommer og Skriwer forswarligen worder betient !

               Torsdagen dend 26 Junj 1738.

blew Rætten betient af Sættedommeren Mogens Jensen Møller
fra Skibbelundtz Mølle, Hans Nicolai Hansen opholdende sig paa
Friisholt Constituered Birckeskriwer herwed Friisholt Bircketing, Stocke
Mænd Mickel Nielsen og Jens Larsen af Damstrup, Jens Mickelsen    
Peder Sørrensen, Peder Jbsen, og Rasmus Jørgensen af Gulllou
og Anders Christensen ibm: og Christen Johansen af Gierning.
     (sag mod Erik Christensen af Friisholt øster Skowhus)
(fol283a) 
     (samme sag fortsat)
                                        Sr: Hans Busch fra Kiættrup
i Han Herred, mødte for Rætten paa Sr: Hans Rosborgs wegne paa Friis-
holt, og æskede en Sag i Rætte Contra Christen Madsen, og Søn Christen Christen-
sen af Høÿriis, Peder Madsen og Hustrue af Remme, med fleere efter
Stefnmaaletz Jndhold, som Busch begiærede Læst, og de Jndstæfnte Paa
raabt, som og skeede, mens ingen af de indstæfnte, ej heller nogen
paa Deres wegne Mødt, thi begiærede Busch Sagen efter Stefnmaa
letz Løb, til næste ting forflødt, som Rætten bewilgede, og Sagen som
meldt opsadt i aatte dage som er til dend 3 Juli førstkommende,
og som ingen efter Rættens 3 sind paaraabelse indfandt sig, wi-
dre i dag at forrætte, blew Rætten denne sidne ophæwed.

           Torsdagen dend 3 Julÿ Anno 1738.
 
blew Retten betient af Sætte Dommeren Mogens Jenssen Møller fra
Schibbelunds Mølle, og i dend Constituerede Bircke Skriwers Stæd og lowlig
forfald, Som skriwer af Mads Jenssen paa Friisholt, Stocke Mænd, Søren Jenssen
Peder Nielssen, Niels Boel, Jens Nielssen, Jørgen Sørenssen, Niels Hanssen, Peder
Degn, og Lars Anderssen alle af Saal, Sr: Johan Busch Mødte for Rætten, og
æskede Een Sag i Rette Contra Christen Madssen og Søn Christen Christenssen
ag Høÿriis, angaaende deres Mislig behandling og bemelte gaards u-lowlig fra
fløttelsse med Widere Stefnmaallet indeholder, Som begiærtes læst og paa-
skrewen, det og skeede, der efter fremstillede Busch til at Widne i Sagen
Jens Pederssen, Powel Tommessen begge af Hestlund i Borring Sogn
og Anders Pederssen og anders Pederssen Jssen, begge boende i Tuulstrup i Jkast
Sogn, tillige og Peder Christenssen Skræder af Hestlund og Mads Benssen af
Corporals gaarden i Tuulstrup, Hwilcke efter Lowens Eed for dem war oplæst
giorde deres Eed og wandt da: 1. Jens Pederssen i Hestlung at Christen
Madssen og Søn Christen Christenssen hawer brugt Høÿriisgaard i Marck og
Bÿe Som dj Self wilde og Som deres eget Siden Hans Rosborg kiøbte gaard og gods
paa auction 1737 og til i Aar Nogen tiid efter Voldborgdag 1738: Widste og at Huu-
sene i dend tiid er blewen øde paa tømmer tag og leer, og gaaen paa
raw, og waar ferdig at falde paa Jorden, Høÿriisgaards Jorder er icke lowlig
handlet Siden Rosborg kiøbte gaarden, ilde pløjet og Saaed med ganske Slett
rug til med, er der icke Saaed Saa meget Rug i Jorden, Som Jorden behøwet,
icke heller at Rugen, det liidet det blew Saaet, Saa meget harwet Som det bur-
de, Biuget 1738 blew icke heller Saaet til Høÿriis førend efter at Christen Madssen
og Søn Christen Christenssen war bortløben fra Høÿriis, og bortført alt hwis
de hawde fra gaarden, lewendes og døt, og efterlat dem Huussene i Armlig
og bedrøwelig tilstand, Biuget blew icke Saaet før efter tiiden, før lenge
efter Pinds hellige Dage, da Sr: Rosborgs Plow Wogne, Bæster, og Folck kom med Noget      
(fol283b)
Biug, og besaaede Noget af Jorden, mens haur dette Aar 1738 er icke Saaet til gaar-
den, Som Christen Madssen og hans Søn Christen Christenssen med willie hawer for-
sømt, Sr: Rosborg Som gaarden øde andtager til allerstørste Skade, Christen
Madsen og Søn Christen Christensen hawer icke heller i efter Aaret 1737, eller
i for Aaret 1738, fællet Noget til Hweede, Som er en owermaadig Stor Skade
for rud Sæden til Michalj 1738: wel hawer Rosborg Pløÿet Noget grøn Jord efter
tiiden og der i Saaet hwede, mens ower det, det er for sildig er baade hweeden
Spilt og Jorden icke brqwem til Rug Sæden, til med, er der ingen Giødning
wed Høÿriis i Nogen maader, thi mange Enge til Høÿriis hawde Christen
Madsen og Christen Christensen bortleiet udj Aaret 1737, der for er der
ingen Giødning wed gaarden, og Samme Aars effter Aar, og indewærende Aars
foraar hawer Christen Madsens og Chtisten Christensens Fæmon og Bæster, Chri-
sten Madsens broders Fæmon og Bæster i Rimme, og andre Bÿers Fæemond
og Bæster optræckit Høÿriis Enge Som er bløde Enge, og ingen treckning kand
kand tolle, Samme Træking Engene aldrig kand forwinde, Hauerne og
Kaalgaards Stæderne wed Høÿriis findes ganske øde, u-indhæignet, Hei-
ningen borttagen og Jorden u-dørcket at der i Aar icke er Sadt Een
plante, eller kand bliwe en kaal til folckenes fornødenhed, mens Næst-
forrige Aar 1737 dend gang Sr: Hans Rosborg kiøbte Høÿriis da war gaarden
i god Stand, Aulingen tilbørligen drewen, ørcket og dørcket, mens Siden
Sr: Rosborg kiøbte gaard og gods til Christen Madsen og hans Sønner er det
gaaen Slet til med gaarden, aulingen og godset, alt hwis Christen Mad
sen og hans Søn war Eiende fløtted di førend Sr: Rosborg widste det fra
Høÿriis til Peder Madsen i Rimme ind paa Herningholms gods, wære Sig
Korn, Boe og Boeskab, Plow, wogne, Harwer, indboe og udboe, Fæe og Bæster, Ja
end ogsaa Hunde og Katter, dend Hund med Som Stoed for Døren bunden, og efter-
lod dem ingen ting, end icke Een trappe, Som war op til Stuehuus Loftet,
Een bunde Peder Christensen fra Hæstlund hawde Christen Madsen og hans
Søn tagen fra gaarden i bemte: Hestlund og brugt ham i Næst afwigte Win-
ter wed Høÿriis til terskning og anden Gierning, der ower er Samme gaard i
Hestlund blewen øde og wil koste Sr: Rosborg en Stor deel førend hand faaer
Samme gaard i Stand igien, Et got Huus Som laae i Høÿriis Eendeels Mk.
Samme Huus war paaboende Een Skræder Nawnlig Christen Samme Skræder ha-
wer Christen Madsen giwet Pas og Nu Staar Huuset øde, Loftet og tøm-
meret mesten bortstollen, Winwerne ligesaa bortstollen, og et Huus Som
war til Cretter ganske Needfalden og træe wærcket borte, endnu widste Widnet
at Christen Madsen og Søn Christen Christensen meesten hemmelig op-
holder dem i Rimme, mens undertiiden er Samme Christen Christensen
meest om Natten til Herritz Fogden Laurids Svanholms i Bundegaarden
i skiul, thi hand frÿgter Sig Sr: Rosborg skulde lade ham paagribe. Widre widste
Widner icke denne Sinde at forklare hwor fore Busch bad Retten wilde
paaraabe de indstefnte om de eller Nogen paa deres weigne hawde Noget
til dette Widne at erindre, efter trende paaraab møtte ingenhwor paa
Widnet af Retten blew demitteret, Der Næst fremstaaed de øfrige Nawn-
giwne og wed Eeds oplæsning fremstillede Widner Nemlig Anders Pe-
dersen og Anders Jsen, Mads Bensen, alle af Tuulstrup, og Powel Tom-
messen af Hestlund hwilcke Samtlig i alle ord og meeninger Wandt og
bestaade det Som Jens Pedersen for dem Wondet hawer, hwor paa de fra
Retten blew demitteret, Ligeleedes fremstoed Peder Christensen af Hestlund
og wandt at wære Sidendes om Christen Madsen og Søns Christen Christen-
sens behandling wed Høÿriis gaard og Eiendomb Lige Som Jens Pedersen
for ham Wondet hawer, tilstaar og i Sidste Winter at hawe wæret fra Sin
gaard i Hestlund Nogen tiid, og opholt Sig udj Høÿriis hos Christen Madsen
og Søn Christen Christensen deres Arbeide, med Tærskning og andet ar-
beide Som i gaarden maatte forrefalde, Tilstaaed og at den 1/2 hans
i fæste hawende gaard icke war Nogen folck men hans Saaledes Som
melt war i Høÿriis, mens hans Hustrue war hos hans Moder imidler-
tiid, Wiidere widste Widnet denne Sinde icke at forklare, hwor for
hand Som de forrige efter aflagt Eed fra Retten blew demitteret
endnu blew de indstefnte af Retten paaraabt, mens ingen
Mødte, thi begiærede Busch Sagen efter Stefnmaalletz løb
(fol284a)   
Til i dag Aatte Dage forfløtt, Som Retten tillod Efter Rettens trende Sinde
paaraabelse om Widre war at vestille indfant Sig ingen, hwor paa Retten i dag
blew ophæwet

                    Torsdagen dend 10 Juli Anno 1738

                       ( Erich Christensens sag)

                                                                  Seig: Hans
Rosborg Fremkom for Rætten, og æskede dend Sag i Rætte som fra i dag Aatte dage dend
sidst til i dag er opsadt, imellem bemelte Sr: Rosborg paa dend Eene som
Citant, og Christen Madsen og Søn Christen Christensen fra Høÿriis paa dend
anden siide, andgaaende deres slætte behandling wed Høÿriis i een og anden
maade, med begiæring Stæfnmaalet derudi oplæst, som og skeede, derefter
blef Christen Madsen med Søn Christen Christens: paaraabt, om de eller
nogen paa deres wegne war tilstæde; Christen Madsen fra Høÿriis                    CHRISTEN MAD
sig nu opholdende i Remme hos sin broder Peder Madsen fremkom, og efter   SEN FRA HØYR
at Hand hafde hørt af Protocollen oplæst de forrige førte widners ud-                IIS, NU I REMM
sigende i denne Sag, fremlagde sin Jndlæg paa No. 18 6 s af dags datto, af        E HOS SIN BRO
Ham self underskrewen, med begiæring samme Jndlæg maatte i Rætte læses    R PEDER
protocolleres i erwartning af hans hosb: Sr: Hans Rosb: gode Swar, og
Resolution, til trøst paa hans alderdomb, og i Formodning hosbonden be-
tæncker sig, og andseer hans tarw og tilstand, meere for gudtz skÿld, end for nogen
deres forbøners skyld ; bemelte hans Jndlæg lÿder Follio 285. Sr. Rosborg
swarte Christen Madsen, at hans brøde war saa stor mod sin Hosbonde Sr. Rosborg
efter de førte widners Forklaring, at Christen Madsen icke kand betalle skaden
med tusinde Rixd. og Langt derower, dog i henseende for gudtz skÿld, efterdj
Christen Madsen i gudtz Nafn beder, eftergiwer Hans Rosborg Christen
Madsen ald sin brøde og forseelse som hand til Hannem kand hawe for
alt hwis der af Høÿriis Kiøb, Christen Madsens gewinst eller Rosborgs Tab
kand dependere imod de tilbudne trj Hundrede Rixdaller, som inden Michae-
lii førstkommende til mig imod dend begiærte Pas og afsked skal betallis,
Saa fornte dette mit tilstaaelse skal staae for fulde, Mens Reserveris
Min Prætention for Christen Madsens Søn Christen Christensen, til dennem samt
Herretz Foged Svanholm som hannem til datto hawer Huuset og Hellet, som Min
tiltalle til Procurator Mathias brun, som min bonde Christen Madsen hawer  
(fol284b)
tagen i Forswar, naar dette er udgiort lower ieg at giwe Christen Christens:
sin Pas og afsked, og ham lige saa wel som sin Fader for alle prætentioner
demittere og sfsked giwe, imod langt Ringere betalling end Christen
Madsen for samme sin Søn bÿder, siden Jeg tilforns aldrig for nogen
Pas eller afsked hawer Nødt eller tagen nogen Daler, Mk: eller skilling
saa at dend Post i en snarhed imellem Christen Madsen og Mig, om hans
Søns Pas og afsked skal bliwe afgiort, hwortil Christen Madsen sig
Sickerlig kand forlade ! Derpaa gaf Sr. Rosborg og Christen Madsen for Rætten
hin anden deres hænder, at de saal: wenlig og wel war forligt, til dend
ende, dend begÿndte Sag herwed Rætten imellem dem der med er ophæwed.
                    (Erich Christensens sag)  
(fol285a)
Dend paa Folio 284 regidterte Christen Madsens Jndlæg liuder saaledis
Kongl Maÿtts Rættens betienter wed Friisholt Bircketing  udi dend Sag mellem
Min Hosbond Sr. Hans Rosborg, og mig underskrefne Christen Madsen Remme,
     Jeg bekiender self for min gunstige Hosbond, og Bircke Rætten, at jeg hawer
giort min Hosbond u-rætt i At da hand efter min, min Søns, og Stif Sønners
Begiæring, til os samtlig dend 20 Mai 1737 Kiøbte Høÿriis gaard og gods og caverede for
os, efter wores indstændig begiæring for Betallingens Rigtighed til Snapsting 1738
da ieg icke kunde giøre betalling ower det Skifted efter min Sallig Hustrue icke
war kommen til ende, icke heller Jeg widste hwor meget min andeek kunde
bliwe, dette foraarsagede, at min Kiære Hosbond som Cautions Mand self maatte
giøre betalling, og beholde gaard og gods; Jeg bekiender og tilstaaer at jeg og
min Søn Christen Christensen hawer giort Hosbonden u-skiæl i det wi icke fra sag-
de os, og qwitterede gaarden Knap efter at dend war Kiøbt dend 20 Mai 1737, da Hosbon
den kunde tagen dend i sin fulde Stand i Marck og gaard, Jeg tilstaar icke mindre
end dette forholder sig i Sandhed, at Engene mangfoldig i efter aar 1737 og Foraar
1738 af Fæe og Bæster er Worden opdrewen og optrædet, jeg tilstaar at Dÿrckningen
til Høÿriis er forsømt 1738 at intet til haure er pløjed eller Saaed boghweden
og bÿglandet paa samme maade efterladt og forsømt, Huusene paa gaarden
gandske brøstfældig, det er icke mindre wist og Sandt, at Jeg qwitterede gaar-
den med hwis Jeg Eiede og hafde, uden Hosbondens Minde, Jeg bekiender i
Sandhed, at dersom Jeg hafde adwaret Hosbonden 1737, at Jeg Høÿriis wilde hawe
qwitteret, at Hosbonden samme aar kunde hawe indkiøbt sine Stude og andre
Creaturer for en gandske ringe Priis, Nemtlig et Par Stude dend tiid for 6 eller
aatte Rixdaler, som Hosbonden nu i foraar, da ieg sagde Høÿriis fra mig, icke
kunde kiøbe dem bedre for 20- 22 eller 24 Rixdallet Parret, Jeg icke mindre
tilstaar Min gode Hosbond, at Jeg har giort ham u-rætt, i det Jeg hawer giwen Han
nem andledning at Søge mig wed Lowmaal, og process for sin Skadeslidelser
Mens Jeg er i dend Post aldelis u-skÿldig, thi det er Herretz Fogden Lauritz
Svanholms Concept, og icke Mig, hand hawer andtagen Procurator Brun til Sa-
ge og til Skifte Rætten at procurere, Mens aldrig hand af mig dertil er begiært
søgt eller hendt, thi Jeg kiendte og hafde hørt nock sige af hans Process Mager
wæssen, at gud skal frj mig, og en hwer gudtz barn fra at komme i med
Hannem, bemelte Brun holder sig meget til Herretzfogden, og hand
forleden dend 29 Junj, da hand war der, war ad mig, og endelig wilde af-
kiøbe Mig en Hæst, og ligesom hand war Sindet, war og Herretzfogden, Jeg
Hafde fast icke uden twende Bæster, dem maatte Jeg endelig afstaae, Dend
eene til Herretzfogden imod 18 Rixdallere Betalling, dend anden til
Procurator Brun imod 19 Rixdallere Betalling; Mens da Hæstene war Solt
og Jeg meente at tage mine Penge, war Pengene Langt borte, Herretz Fogden
wilde hawe Credit og Procurator Brun ligel: saa at Jeg ingen betalling , ower
saadan Handlinger, bedrag og Sviig er Jeg blewen en Fattig Mand, og ingenlunde
kand betalle min Kiære Hosbond, dend Skade hand wed Min Handel ob omgang
Hawer tagen, Mens Jeg beder ÿdmÿgst Min gunstige Hosbonde Sr. Hans Rosborg
Hand for gud i Himlens skÿld handler med Mig icke efter Stræng Rætt, mens paa
billig og taalig maade; Jeg erbÿder at giwe og betalle min Hosbond for sin
Skadeslidelse som hand har tagen wed mig 3oo Rixdaller, meere formaaer Jeg
icke, og dem wil Jeg og bede og formode Min Kiære Hosbonde er fornøÿet med
og imod Pengenis betalling giwer Mig min afsked og Frihedsbrew, at Jeg nu
paa min alderdomb maae wære og bliwe, bÿge og boe, uden pretention af
min Hosbond og hans arwinger, hwor Jeg wil og bæst kand; og saa sætter Jeg wel-
bemelte Min Kiære Hosbond Sr. Hans Rosborg til firsickring for samme trij Hundrede
Rixdaller først 90 Rixdlr som jeg hawer til gode hos Jens Niels: Skiærlund til
Strand holm for 10 Stude hand mig afkiøbt hawer, og samme Halffemsindtztÿwe Rix-
daller skal hand efter sin Revers deraf betalle omtrendt wed 5 Uger før Mickels-
dag di 60 Rdlr i hald til min broder Niels Madsen, og di 30 Rdl skal hand betalle
til Kliplou Marcketz tiider 1739 og saa til min broder i Hald, som dennem paa
mine wegne skulde indsamle; For det 2det sætter Jed Hosbonden til underpandt
di 18 dlr Herretzfogden Lauritz Siwertzen Svanholm for en Sorte brun Hæst 4 i 5 Aar
hand mig afkiøbt hawer som hand strax skulde betalle, saa og 19 Rdlr Procura
tor Mathias Brun for 1 Sort Hæst 6 i 7 aar hand mig strax skulde hawe betall
(fol285b)
dersom af fornefnte debitorer icke giøres til Hosbonden Hans Rosborg
betalling /: hwor imod hans udgifne Qwittering skal wære mig god betalling :/
saa anmoder Jeg Min Hosbond bemelte Sr. Rosborg hand ower di Nachlæssige
wilde paa min Regning Hænde Domb, og Nøÿe betalling i deres boe, dend
øfrige Summa 173 Rixdl andwiiser jeg Hosbonden Sr. Rosborg udi Min
boeslod hos Hl. Justitz Raad og Amt Mand Christian Teilmann som Skiftetz
Forw: efter min Sal: Hustrue, mens kand Hosbonden icke inden Skiftetz Slut-
ning efter Min Sallig Hustrue, bekomme di andwiiste Penge hos Jens Nielsen
Skiærlund, Herretzfoged Svanholm og Procurator Mathias Brun saa and
wiisser jeg Min Hosbond Sr. Rosborg betaling for dend fulde Capital trej
Hundrede Rixdaler udi Min Boeslod, hos Hl. Justitz Raad og Amt Mand
Teilmann, J Formoding betalling til Hosbonden Sr. Rosborg af mine Mid-
ler forud /: Næst efter Pandthaweren :/ worder betalt, imod Hosbonden
        Sr. Rosborg giwer mig saadan Pas og afsked, som foran i dette mit Jndlæg
er Mentionerit /: tager mig siden under beskiærmelse mod Wold og u-rætt
som alt for meget dis wære nu gaar i Swangm i hwor med og Jeg boer, lige-
saa fuldkommen og trolig, som hand wirckelig war Min Hosbon, dog skal saa-
dan forswar icke komme Sr. Rosborg paa nogen bekostning, mens holder i saa
maade Skadesløs:/ og Passen imod betallingen pwergiwer til Hr. Justitz
Raad og Amt Mand Chtistian Teilmann, da imod samme Mig fra Amt Manden
extraderis de bemelte 300 Rdr siger trej Hundrede Rixdaller hannem til
Fuld udgift passerer, og dersom Jeg Christen Madsen icke u-brøderligen hol-
der Min Hosbond Sr. Hans Rosborg for samme 300 Rdr Skadesløs mod bemelte
Min Pas og afsked, da skal hwilcken Rætt i Jÿlland, hwad heller det er
for Widner, Siun, eller Domb, Hosbonden Hans Rosborg wil Søge mig til
i denne Sag, wære min rætte Wærneting, og Jeg efter 8te dages Kald og War-
sel, at lide og undgielde efter Kongens Low og Forordninger; Mens
hwad sig andgaar Hosbondens Sr. Hans Rosborgs Prætentioner til Herretzfog-
den Sr. Lauridtz Siwertzen Svanholm, enten som for Rættens fornægtelse, eller
woldsom Twang af hwad Nafn er, eller Næfnis kand, og kand dependere
af Siunet til Høÿriis, mod mig begÿndt, derfor staar Herretzfogden self
Hosbonden Sr. Rosborg til andswar, som wedbør, thi saa lidt som jeg hawer
forlanget af Herretzfogden, at hand i nogen maader skulde handle low-
stridig imod Hosbonden, eller hans Folck, saa lidet har ieg søgt, enten
Procurator Mathias Brun, at hand eller nogen paa hans wegne enten
skulde sware for mig i Skifte Rætten eller for nogen andre Rætter,
mens hwis som er skeed, er altsammen Herretzfogdens og bruns egen
optøÿer, som di hawer Forretagen dem paa Deres egen Haand, hworfor di self
staar til Rætte, for hwis som kand paaanckis; og som Jeg self bærer dette mit
Jndlæg i Rætte, for Friisholt Bircketing, som jeg Lowlig er kaldet til saa
anmoder Jeg Min Høÿtærede Hosbond Sr. Hans Rosborg at hand af godhed og
Barmhiertighed wilde for gudtz skÿld, paa ind bemelte Maade forliges
med Mig,giwer sin gode betænckning nu her for Rætten i Tingbogen
at Jeg destoe trøstigere kand paa Min alderdomb gaae fra Rætten, og tacke
Gud, Min øfrighed og Hosbond, J dend tillid wendter Jeg og saa Hosbon-
den Sr. Hans Rosborg imod en billig erstatning, som icke maae wære ower
en Half Hundrede Rixdlr wærdie, giwer Min Skrøbelige og Wanføre Søn
Christen Christensen, sin Pas og afskee, uden til hannem at hawe nogen
prætentioner i alle optænckelige maader, hwilcket Jeg haaber og forlader
mig til, saa wist som Jeg forbliwer, Høitærede Rættens betienters tienst-
willigste og skÿldige tiener, Friisholt d 10 Juli 1738. Christen Madsen
Remme.  

                  Torsdagen dend 17 Juli Anno 1738
       
(fol291a)
                         (flere sager)

               Torsdagen dend 24 Juli Anno 1738
blew Rætten sadt og indlÿst af Sættedommeren Mogens Jensen Møller
fra Skiebbelundtz Mølle, dend Constituerede Birckeskriwer Hans Nicolai Han-
sen. Stockemænd Jwer Pedersen, Niels Sørrensen, Peder Kieldsen, Sørren Pedersen
Christen Ellerup, Peder Sørrensen og Rasmus Sørrensen alle af Saal, og Peder
Andersen af Gulløu, Sr. Johan Busch fra Kiettrup war mødt for Rætten
paa Sr. Hans Rosborgs til Friisholt, hans wegne, og æskede en Sag i Rætte con-
tra Peder Madsen af Remme, med eendeel Fleere i Stæfningen Nafngifne
Personer, som sidstleeden dend 30 Mai sidst, war forsamlede udi Remme at hindre
Sr. Rosborgs udskickede at faae Christen Christensen bort til Friisholt, med widre
(fol291b)
efter Stefnmaalletz Jndhold, som Busch Begiærede Læst paaskrewen og Sagen
derefter til næste Ting forflødt som og skeede og Sagen efter Begiæ
ring opsadt til førstkommende dend 31 Juli - - - - - - - - - - - - - - -
     Sr Johan Busch fra Kiættrup mødte for Rætten paa Sr Hans Rosborgs weg
ne og æskede en Sag i Rætte contra Mathias Brun Procurator, som dend 17 Juli
sidst, blew andhængig giort, og til i dag opsadt, andgaaende Bruuns for
fald og opførssel tiid efter anden, fornemmelig wed Skiffte Rætten i Høÿriis
dend 27 og 28 Juli sidat, med widre efter Warseletz Jndhold, med Begiæring Ma
thias Brun, førend noget widre i Sagen føres, maatte paaraabes om
hand eller nogen Lowskicket paa hans wegne war tilstæde, som og skede,
mens ingen indfandt sig, hworefter Busch fremstillede til at widne
i Sagen, welagt Niels Christensen Møller, og Sørren Clemendsen, begge
af Hæstlund Bÿe i Bording Sogn, som efter Lowens Eed for Dem war
oplæst, dentz wigtighed dem forklaret, og de derefter hafde aflagt Deris
Eed efter Lowen, blef de af Busch tilspurdt, om de icke sidstleeden
dend 27 og 28 Juni, war udi Høÿriis, da der blef holdet Skiftesamling, swarede
begge Joe; 2de tilspurdt, om de icke da hørte, at Mathias Brun iblandt
andet hans u-sømmelig opførssel i ord og tale i Høÿriis for Skiffte Rætten
brugte disse ord til Sr Hans Rosborg, og fuldmægtig Johan Busch, ieg
staar imellem eder Nemblig Rosborg og Busch, som imellem 2 Hun
de, det eene widne Niels Christensen, swarede det passerede som Spørs
maallet om formælder, det andet widne Sørren Clemendsen erindrer 
sig icke til wisse, hand hørte de ord af Brun, mens ellers wel hørte
hand brugte Allarm og tomell for Skiffte Rætten, omspurte tiid, Procu
rator Mathias Brun blew paaraabt endnu engang, om hand eller nogen
paa hans wegne war tilstæde, som disse twende widner agtede fornøden
at tilspørge, mens ingen fremstoed, hworpaa Busch begiærede Widner
ne fra Rætten demittered, som og skeede; og Sagen efter Begiæring 
forflødt til under opsættelse i aatte dage til førstkommende d 31 Juli. - - -

+++++++++++++++++++++++++++++++++1739++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++
+++++++++++++++++++++++++++++++++1739++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++
+++++++++++++++++++++++++++++++++1739++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++

(fol322b)
Her Af denne Rætt udstæde Stefning contra Christen Madsen, og
hans Søn Christen Christensen med fleere, dend hand begiærede læst, paa-
skrewen og acten tilført, Ridefogden Jens Mogensen som for- 
hen har wæret widne i denne Sag som nu efrares af Stæfne-
maalet, kunde icke beklæde Rætten som Dommer i denne Sag, mens
afstoed, og owerlod sit Sæde til dend constituerede Sætdommer Mogens
Tomsen Møller i Skibbelundtz Mølle, som og i Bircke fogdens Stæd
beklæde Rætten, og derefter andtog det producerede Stæfnmaall
til oplæsning og protocol: som Liuder saal: Folio Næste side, Dernæst
begiærede Busch at Christen Madsen og Søn Christen Christensen med
de øfrige indstæfnte af Rætten maatte paaraabes, om der nogen paa
deres wegne war tilstæde, mens efter Rættens trende sindes Lÿdlig
paaraabelse indfandt sig ingen, hwor paa Busch fremstillede 2de
Mend Nafnlig Jens Madsen af Hæstlund, og Jens Loumand fra
Høÿriis til at widne i denne Sag, som hand begiærede efter at de
hawer hørt Lowens eed, maatte giøre Deres eed og widne hwad de Sa-
gen til Sandhedtz opliusning er widendis, og blew da Lowens eed 
for Dennem oplæst, dentz wigtighed dennem Betÿdet med tilhold at
Sige deres Sandhed, hworpaa de giorde Deres Eed med opragte fingre
efter Lowen, og blew da det Eene widne Jens Loumand af Busch
1. tilspurt Om hand icke er bewidst at Christen Madsen Remme
og Søn Christen Christensen, da de war fløt fra Høÿriis hafde deres
tilhold søgt hos Peder Madsen i Remme I nogen tiid, siden hos
Niels Madsen i Hald paa begge Stæder self tillige med deres Be-
sætning af dødt og Lewende, hwad de war Eiende, Widnet swarede
at da hand Først kom til Høÿriis, som war sidstleden Sommer
wed St Hans dags tiider, opholdt Christen Madsen sig i Remme hos
Peder Madsen tillige med hans Kiør og Bæster og endeel af hans
Eiende boskab, widre weed widnet at Christen Madsen og Søn Christen
Christens: sidste Michaelj fløtte til Haldgåård hwor de med deres Eiende
til datto sig hawer opholdt. 2de tilspurdt, om widnet icke weed at
Christen Madsen med sin Søn sidste Sommer i Remme holt sig under
Dølsmaal og i Skiul, widnet swarede ---- meestendeels naar Sr. Ros-
borgs Folck war der i Eignen, ligel: weed widnet at de og dend Tiid
de har waaren i Hald har undertiiden dølget sig for Rosborgs Folck
og udskickede, 3 Tilspurdt, om Widnet weed fleere Stæder at Naun-
giwe som Christen Madsen og Søn Christen Christensen kunde hafwe
henbragt deres besætning og Boeskaber, widnet swarede Neÿ, saa
som hand icke war wed Høÿriis da de første gang Reiste derfra, hwor 
paa widnet efter at de indstæfnte war paaraabte, og ej indfunden
dem, fra Rætten blew demittered, Det andet widne Hans Madsen
bekræftede og bestoede Lige de samme ord og udsigende som Jens 
Loumand forhen i dag under de andførte 3 Spørsmaalle wundet
hawer, Ligesom de og begge endnu Nærwærende for Rætten bewid-
ner at de ofte gange har adwaret Christen Madsen og Søn at de
skulde Reise til Deres Hosbonde Sr. Rosborg forliges med Hannem
betalle det de war ham skÿldig paa det de kumde bekomme deres Pas  
og afskeed, og siden lewe uden widtløftighed i Rolighed, hworpaa
Christen Madsen tidt hafwer swaret Ja, mens ingen tiider er kommen 
til fuldkommenhed. Det widnerne afweed og blew saa begge
som meldt fra Rætten demittered, derefter Busch begiærede Sagen
i Kraft af Stæfnemaalet til i dag aatte dage uden opsættelse for-
flødt, som Retten bewilgede paa dend Condition at Hans Rosborg
til dend Tiid bewiiser efter sit Stæfnmaals Indhold om Friisholtz
(fol323a)
Bircketing kand agtes for Christen Madsens Wærneting med hwad
documenter og bewiiser hand derfor kand hawe, og som intet widre
war wed Rætten at bestille, blew Rætten denne sinde ophæwed !
     Dend paa Folio Næst forrige siide Registerte Rættens Stæfning er saaledis
No. 18. C6 6 s. 1739. Jens Mogensen Møller Birckefoged for Friisholt Bircke-
tind giør Witterligt at for mig anddrager Hans Rosborg paa Friisholt,
Hworl: hand skal wære Høÿligen foraarsaget at hawe tiltalle til sin bonde
Christen Madsen Remme, og hans Søn Christen Christensen som in anno 1737
besad og brugte Høÿriisgaard og gods, med ald sin grund og Eindomb, uden
afgifter deraf at betale, og i samme deres besiddelse Ruinerede gaar-
den, og omsider 1738. uden Pas og afsked fløtted fra gaarden med ald
Besætningen indboe og udboe, efterladt Citanten gaarden Nøgen og
øde uden Dÿrckning og Sæd for samme aar, hwilcket med Tingswidne
skal wære bewiist, og hworwel Christen Madsen siden hawer indfun-
den sig wed Friisholt Bircketings Rætt, bekiendt sig skÿldig i Søgsmaa-
let, efter Widners forklaring, giort afbigt for sin (u-tilbbørlige)
u-Lowlige forargelige og u-forswarlige omgiænge wed Høÿriis, tilbuden
erstatning  300 Rdr og Pengene inden Michalj 1738. at betalle, med
widre sin erklærings Jndhold, skal bemelte Rosborg hawe henseet
meere Paa Christen Madsens ÿncksomme berætning, end paa sin Rætt
at søge wed Excution efter Low og Forordninger at iwærdstille,
ladt sig forlige imod de bemelte tilbudne 300 Rixdrs betalling
og til dend af Christen Madsen andsadte tiid, som Længe forhen er for-
løben;  dog hawer Christen Madsen, icke heller Sønnen Christen Chri-
stensen indfunden dem enten med betalling, eller Søgt dilation,
Langt mindre efter Deres Hosbondes befalling, og mange giorte
adwarseler indfunden Dem hos Deres Hosbond, mens waaren Hannom
imod Lowen u-lÿdig, løben om i landet som Wildfarende og af ad-
skiellige Mennisker tagen under beskiærmelse, Huusset og hælet imod
Low og Forordninger, end og omsider efter Rÿe og Røgte, søgt deres
onde og forargelige Gierninger, skiult og bedæcked under det, at paa-
føre Deres Hosbond process, førrend de nogen tiid hafde Rættet for
Dennem. betient Dem af forføriske Mennisker, uden, om det hafde
waaren fornøden, at Søge Deres Hosbond eller øfrighed, om assistan-
ce som Lowen befaler, alt sligt Deres Hosbond med widnesbÿrd agter
at bewiise lade, til Straf for Christen Madsen, og Søn Christen Christens:
dend sidste under Kongens Reserve Roule betegnet, efter Formeening som
een for begge og bege for Een at worde Dømt til Fængsel og arbeÿde
Deres lifs tiid, maar de efter Low og Forordninger icke kand Rætte
for Dennem og ellers i andre maader som u-lÿdige tienere, og
stridige Folck, Jtem at de Høÿriis gaard, grund og Eiendomb forsætlig
Ruinerit og forødt hawer, Ligel: wil fornefnte Hans Rosborg Lade
Paastaa 1. at de Mænd og QWinder som hawer Huusset og hælt Christen
Madsen Remme og Søn Christen Christensen siden de forlod Høÿriis
gaarden, Huusset og dølget hwis de hafde Bort Practicerit fra Høÿ-
riis af gaardens besætning, skal bliwe tildømt efter Kongl: al-
lernaadigste Low og Forordninger, Nemlig hans twende brødre
i Remme og Hald samt Deres arwinger med fleere at betale
Rosborg skadesløs for brøstfældigheden, Besætning, Æde og Sæden Korn
dend Skade i der Jorden er forsømt at Dÿrcke, forsømt at føre Sæden 
(fol323b)
J Jorden, afgrøden af Engene afslet, som har waaren bortlejet, En-
gene som under Fæe Klow skal wære optræcked, og Ruinered, wil Hans
Rosborg som meldt er paastaae, Hæleren skal bliwe tildømt ska-
deal's at betalle, og derhos med Mulct efter de Kongl: Lowe og
Forordninger, at worde andseet; 2de wil benelte Rosborg for-
meene og sætte i Rætte de Folck som hindrett Citantens udsendte Johan
Busch at opsøge og paagribe Christen Christensen, at de enhwer for
sig efter Forordningen skal bliwe dømt i Mulct og Straf, Thi
Stæfnis Christen Madsen Remme, og Søn Christen Christensen, Niels
Madsens Encke Maren Pallisdatter i Hald, Peder Madsen og Hu-
strue Margrethe i Remme, Niels Pedersen i Sæbstrup, dem som
Hindrede Paagribelsen, olle Jensen, Søren Jwersen, Madtz
Gade, Peder Toftlund, Palli Toftlund, og Christen Jwersen af
Grøde, Qwinderne med Lauwærge, samtlig at møde paa Friisholtz
Bircketing førstkommende dend 16 april, og paafølgende Ting
og Tægtedage, for ÿdermeere at paahøre Widner, Spørsmaal at
besware, alt andgaaende fornefnte Poster, og efter giørende
J Rættesættelse Domb at Liide, enhwer medtager alt hwis der
weed og kand hawe dem til forswar, Friisholt Bircketing
dend 19 marti 1739. under Min forseigling (LS) ao. 1739 d.
1 april hawer wi underskrefne twende Mænd Jens Madsen af Høÿ-
riis og Peder Christensen af Hæstlund lowlig forkÿndet denne Stæfning
for alle indbemelte Deres boepæle, og talte med Christen Madsen
og Søn i Hald, Niels Pedersen i Sæbstrup, i Remme med Peder Mad-
sen og Hustrue, i Hald med Enckend Daatter anne i Toftlund med
Pallis Moder, Peder Toftlundtz Moder i Vaade med Madtz Pedersen
i grøde med Sørren Jwersen, og det Saa Sandt Hielpe os Gud
og Hans Hellige ord, Jens IMM Madsen, Peder Christensen  

          Torsdagen dend 23 april Anno 1739
Blew Rætten Sadt og betient af Birke Fogden Jens Mogenssen
Møller paa Friisholt, Hans Nicolai Hanssen constituered Birke-
skriwer herwed Friisholt Birketing, Stoke Mænd Peder Lassen
Rassmus Jørgensen, Sørren andersen, og Sørren Rasmusen samt
Jens Lassen alle af Gullou, Sørren Kræmer af vinchelholm, Sør
ren Hansen af Bøggeschou, og Hans Jwersen af Gierning, For
Rætten fremkom paa Sr. Hans Rosborgs wegne, Monsr Johan
Busch fra Kiættrup i Hanherred, og æsked en Sag i Rætte contra Søren
Joseptsen fra Vinchelholm, andgaaende hans gaardyz forsiddelse
og widre, Sørren Joseptsen i egen Person fremstod for Rætten
og Begiærede andstand i Sagen til i dag 4re ugger for imid
lertiid at komme til Rigtighed med sin Hosbonde Sr. Hans Rosborg
om sin skyld og gield, Rætten paa denne Fundamenta tillod
dend begiærte opsættelse, siden citanten ej derimod disputerte
og Saaleedis Sagen opsadt til i dag fire ugger førstkommende
     dernæst blew Sættedommeren Mogens Jenssen Møller fra
Skibbelundt Mølle owerladt Rætten at betienne i Sagen contra
Christen Madsen Remme med fleere, som til i dag er opsadt, og
da fremkom i Sagen Sr. Hans Rosborg som begiærede Stefnmaalet
i samme Sag oplæst, som og skeede, Rætten dernæst paaraabte      
(fol324a)
Christen Madsen med de øfrige indstæfnte, om de eller nogen paa
deres wegne war tilstæde, mens ingen indfandt sig, saa i andledning
af Dommerens Resolution, bewiiste Hans Rosborg med Christen Madsens
egenhændig underskrifft og under Tingswidnet af 10 Juli 1738 af Friisholt
Birketing udi denne Sag er Christen Madsens og hans Søns Forum, jtem
med auctions Skiøde af 22 April 1738, som findes tilforn under denne
Protocol Folio 281 indført, siden af Christen Madsen egenhændig underskrewen
at Christen Madsen er Hans Rosborgs Fæstebonde, som saaleedes paa
auctionen offentlig er soldt uden nogen condition og erbød Hans Rosborg
sig med Sagen at gaae i Rætte og lowlig med Tingswidner og anden
Bewiis at giøre sin Pretentioner Bekiendt, dog ønskede hand bædst at
det kunde skee i Christen Madsens og andre wedkommendes owerwærelse
     Rætten Resolverede, at efterdj Hans Rosborg bewiiser med Christen
Madsens egen Haandskrift under Tingswidne af 10 Juli 1738, at Friis
holt Birketing er Christen Madsnes Wærneting udi alle de Sager og
disputer mellem dem som kand Dependere af Høÿriis Kiøb, Brug om
gang og Behandling af Christen Madsen og Søn forøwet fra fra den
tiid Gaarden wed auction er Soldt og siden Fremdeelis, Rosborg
icke mindre Bewiiser med auctions Skiøde af 22 april 1738 at
Christen Madsen med paaboende gaard er ham Soldt og Skiødt
som andet Bøndergodss, Christen Madsen eller Søn Christen Chri
stensen efter Lowlig Jndstæfning til Næst afwigte 16 april icke
er Mødt til Sagen at swarem alt saa bliwer Christen Madsen og
Søn forrelagt at Møde til gienmæle og Swar til Sagen, Paa
høre citantens paastand førstkommende dend 8 Mai til Hwilcken
tiid Sagen nu Bliwer opsadt, og medtage hwis hand efter Howed
stæfningens indhold i Sagen kand hawe eller wiide sig derimod
til forawar tillige med Sønnen Christen Chstensen, og derefter endelig
domb forwente, og denne opsættelse og forreleggelsse her for
inden for Christen Madsen og Søn Christen chstensen Lowlig at
forkyndes;  efter trende Sinde paaraabelse af Rætten, ind
fandt sig ingen som noget widre hafde at forrætte, hwor ower Rætten
denne sinde blew ophæwed!

                   Anno 1739 dend 30 April.
 
Brun stævnes, som på Folio 324
(fol329b)
Forelegelse udstæd fra Friisholtz Bircketing d. 23 April 1739 i dend Sag mel-
lem Seigr Hans Rosborg paa dend eene og Christen Madsen og Søn Chri-
sten Christensen med fleere paa dend anden side, dend 16 April sidst er kommen
i Rætte og til i dag har nødt anstand Saal: Anno 1739 dend 23 April 1739 er
Rætten betient af Sættedommeren Mogens Jensen Møller fra Schibe- 
lunds Mølle i Sagen Contra Christen Madsen Remme med fleere som til
i dag er opsat, og da fremkom i Sagen Sr. Hans Rosborg som begiærede 
Stefnmaalit i samme Sag oplæst som og skeede, Rætten dernest paaraab-
te Christen Madsen med de øfrige indstefnte, om de eller de eller nogen
paa deris wegne war tilstæde, mens ingen Jndfandt sig, saa i anleedning
af Dommerens Resolution i dag otte Dage bewiiste Hans Rosborg med
Christen Madsens egenhændig underskrift og under Tingswidned af 10de
Juli 1738 af Friisholts Bircketing udi denne Sag er Christen Madsen og
Hans Søns Forum, Jtem med Auctions skiøde af 22 April 1738, som 
findes tilforn under denne Protocol Folio 285 indført, siden af Christen
Madsens egenhændig underskrewen, at Christen Madsen er Hans Ros-
borgs bonde, som saaleedis paa Auctionen offentlig er soldt uden no-
gen condition og erbød Hans Rosborg sig med Sagen at gaae i Rætte og
--- lowlig med Tingswidner og anden Bewiis, at giøre sin Prætentioner 
bekiendt, dog ønskede Hand heldst at det kunde skee i Christen Madsens og
andre wedkommendes owerwærelse.  Rætten Resolverede at efterdi
Hans Rosborg bewiiser, med Christen Madsens egen Haandskrift under
Tingswidnet af 10 Juli 1738 at Friisholt Bircketing er Christen Madsens
Wærneting udi alle di Sager og Disputer mellem Dem som kand Depen-
dere af Høÿriis Kiøb, brug omgang og behandling af Christen Madsen
og Søn forøwet, fra dend tiid gaarden wed Auction er soldt og siden
fremdelis. Rosborg icke mindre Bewiiser med Auctions skiøde af
22de April 1738 at Christen Madsen med paaboende gaard og Ham
Soldt og skiøt som andet bondegods, Christen Madsen eller Søn Chri-
sten Christensen efter lowlig indstæfning til nest afwigte 16 Aprillis
icke er mødt til Sagen at sware, aldtsaa bliwer Christen Madsen  
og Søn forelagt at møde til gienmæle, og sware til Sagen, paa
tiid Citantens paastand førstkommende d 8de Maÿ, til hwilcken
tiid Sagen nu bliwer opsat, og medtage hwis Hand efter Howed-
Stefningens indhold i Sagen kand hawe eller wilde sig derimod til
forswar tillige med Sønnen Christen Christensen, og derefter Een-
delig domb forwendte, og denne opsettelse og foreleggelse her for-
inden for Christen Madsen og Søn Christen Christensen lowlig at 
forkÿndis. Til Bekræftelse under min Forseigling  (LS)
Anno 1739 dend 25 April hawer wi underskrefne Twende mænd
Nafnlig Christen Christensen og Jens Madsen begge af Høÿriis
lowlig forkÿndt denne forelægelse for Christen Madsen og Søns
Christen Christensens boepæl eller tilholdstæd udi Hald og talte
med Niels Madsens datter der sammesteds, som tog imod Copie
deraf og lowede at lewere Christen Madsen wed Hiemkomst, lige-
leedis talte wi med Christen Christensen selw og sagde ham wi haf-
de forkÿndt denne forelegelse i Hald og leweridt Copie deraf,
og det saa Sandt Hielpe os gud og Hans Hillige ord. Christen Chri-
stensen . Jens Madsen.
     Dend paa Folio 228 Registerte Jndlæg lÿder saal:
udi Friisholtz Ting Protocol udi dend Sag som er Reist imod Christen Mad-
sen og Søn hworudi Jeg er indstefnet at møde d. 8de Maÿ og ombedis
Rættens Betiendter og de til Rettens Betiening Lowlig ere au-
toriserede wilde derefter handle som de wil forsware. Christen
Madsen og Søn Christen Christensen ---- som og sig giwer
hermed tilkiende at Friisholt Bircketing icke er deres rette
wærneting, De og ieg Protesterer derfor mod Saggiwelse Sigtelser
eller Rættergang, Ja imod Dombs afsigelse der saasom hwerken de
eller ieg der underkaster os nogen Dombs Lidelse mens hen
holder os til woris Wærneting og som Sr. Rosborg megit wel weed
wed hwad Boepæl Hand stefner og hwor under samme Boepæl sorterer
(fol330a)
som aldrig har wæret, og aldrig kommer under Friisholtz Bircketings
Ræt,saa wilde Hand og følge Lowens maade, med at søge Domb
til Boepæl, men ligesom Hans Eng er ugrundet, saa bruger Hand
og en urimelig Procedur, Jeg formoder og paastaar, at ingen
foretager sig at betiene Rætten i denne Sag uden de dertil Lowlig 
beskickede og oweraldt forhaaber at indted mod Deris Kongl:
Matts: allernaadigste Low og Forordninger worder handlet, saa
og at Monsr. Rosborg eÿ faar biefald udi at inddrage mig til no-
gen slags lidelsse, under dend Sag hworudi ieg har handlet som een
Procurator, og ingenlunde kiender mig for at wære Part, Den 
Dommer som i Christen Madsens Sag bør Rettelig at dømme skal
wel og faae saadane bewisser og oplÿsning, at baade Hand 
og jeg skal findes uskÿldige i denne af Rosborg Reiste ubillige
Sag Aalborg dend 2 Maÿ 1739 Mathias Brun. Læst for Retten
paa Friisholt Bircketing d. 8de Maÿ 1739 og samme dag Proto-
collerit af  C. Mønster
     Dend paa Folio 328 Registerte Stefning Lÿder saal: Jens Mogensen
Møller Birckefoged til Friisholt Bircketing giør witterligt, at for
mig andrager Hans Rosborg paa Friisholt hworleedis Hand skal
wære foraarsagit med denne Howed og Continuations Stefning
at indcitere til Friisholtz Bircketings Ræt Procurator Mathias Brun
som hawer antagit sig Christen Madsen Remme og Hans Søn Christen
Christensen, som boede paa Citantens Gaard Høÿriis udi Aarit
1737 og 1738, gaarden Eiendommen og Bønderne Tienere til Gaar-
                                                       <         >
den brugt til sin Arbeide, Engene Bortleied, som med Fæe, #  Bester
opdrewen og forødet, gaarden Ruinerit auflingen forsømt at
Pløÿe og besaae og omsider fløt fra Gaarden Høÿriis med aldt
hwis Hand Eiede og hawde, saa wel Gaardens besætning, som andre
Ham tilhørende Eiende Efecter, Mens som Christen Madsen af sin 
Hosbond Hans Rosborg er worden søgt for sin Lowstridig omgang
at forsware, hawer Christen Madsen efter indstefning til Tinge
indfunden sig hos sin Hosbond Hans Rosborg, og for Rætten
bekiendt og aftingit sin Brøde imod 300 Rdr til sin Hosbond
at betale, Siden skal Procurator Mathias Brun som icke mindre tilforn
har woren i wertsat indtrengt sig paa Christen Madsen og Søn
Christen Christensen med Løfter og forsickringer, at Hand wed
Lands Lowen wilde frelse Christen Madsen fra sin Hosbonds
Prætentioner i dend henseende skal Procurator Brun hawe in-
venterit Processer, som paa Christen Madsens wegne til Ham
merum Herredsting Liusgaard Herredsting, Friisenborg
Bircketing, og icke Mindre udi skifte Rætten for Justitz Raad 
og amtnand Christian Teilman imod Hans Rosborg Søgt 
at afwerge Hans Lowmæssig Prætentioner til Christen Mad-
sen og Sønnen Christen Christensen der dog frem for anden
gield og skÿld efter Kongl Low og Forordninger hawde Prio- 
ritets Ræt, samt wed dend omgang, Brun hawer brugt, ud-
armed Bonden Christen Madsen, og Søn saaleedis at Rosborg
maae befrÿgte sig for, Christen Madsen og Søns formue icke skal 
bliwe Citanten tilstreckelig for skadisløs betaling udi sin Lowmæs-
sig Fordring, Hworfor Citanten foraarsagis at inddrage Procu-
rator Mathias Brun, under den Process som efter Stefning til
Friisholt Bircketing dat 19 Martÿ 1739 udstæd i dito Sag imod Chri-
sten Madsen og Søn afhiemblet wed dito Ræt d 16 April sidst
dend Henseende under dito Sag er dette stefnmaal til Procu-
rator Mathias Brun udtagen baade til widner at paahøre i
dend tiid lowen det tillader, bemelte  Handel og omgang om-
gaaende  og tillige med Christen Madsen og Søn
som een for alle, og alle for een Dom at lide, efterdi J  bemelte
Procurator brun skal wære Eeniste Actor og Aarsag til, Chri-
sten Madsen efter For Eeningen icke hawer Retted for sig, Thi 
Stefnis bemelte Procurator Mathias Brun at møde for mig i Rætte
(fol330b)       14/5 1739.
Paa fornefnte Friisholtz Bircketing førstkommende dend 8de Maÿ og paa
følgende Ting og Tegtedage efter Lowen, Widner Reigninger og
anden nøÿagtig Bewiisser at paahøre, og Domb tillige med Christen
Madsen og Søn, som een for alle at liide, Tagendis med eder
hwis i weed Jer til forswar, da herom i aldt widre skal worde
gaaed som low og Ræt medfører Dattum Friisholt Bircketing d:
13 April 1739 under min forweigling (LS) Anno 1739 d. 23 April
hawer wi underskrefne Lowlig forkÿndet denne stefning paa Randrup
hwor wi taldte med een dreng heeder David, som wi Lewerte Copie af
Stefningen, det Hand lowede wed Procurator Bruns Hiemkomst Hannem
at Berette, hwilcked wi herwed tilstaar Saa Sandt Hielpe os Gud og
Hans Hellige ord Søren Knudsen IRS betÿder Jens Rasmussen
Læst for Rætten paa Friisholtz Bircketing Fredagen d. 8 Maÿ 1739
og samme dag Protocolleret af P Mønster.

           Torsdagen dend 14 Maÿ 1739.
Er Retten betiendt og sadt af Birckefogden Jens Mogensen Møller
og i dend Constituerede skriwers Hans Nicolai Hansens forfald, af
Peder Mønster wed Friisholt som skriwer, de til stockene indskrefwne
othe mænd ware, Søren Rasmussen, Christen Hiuler og Ole Smed af
Gulløu, Peder Powelsen af Gierning, Smed Jens af Winchelholm
Niels Jwersen af Sall samt Jens Sørensen og Peder Lassen
af Gulløu. Dernæst til Rættens betiening aftraade Bircke-
fogden Jens Mogensen Møller sit sæde til Sættedommeren
Mogens Jensen Møller fra Schibelunds Mølle i Sagen contra
Christen Madsen Remme Hans Søn Christen Christensen, og Mathias Brun
med fleere. Mads Jensen Rosborg fremkom for retten og
eskede paa sin Farbroders Sr. Hans Rosborgs wegne samme
Sag i Rette, med begiæring Stefnsmaalene derudi maatte
oplæsis, som og skeede, hwornest Hand begiærede Sagen un-
der opsættelse maatte henhwile til i dag otte dage, Rætten
paaraabte om nogen af de indstefnte war tilstæde, som i
Sagen hawde nogit at tale; mens ingen indfant sig, hworower
Sagen efter Sr. Rosborgs begiæring nÿder anstand til i dag
otte dage. Hwornæst Birckefogden igien efter at Sætte-
dommeren Mogens Møller hawde aftraad sit sæde, indfant
sig Retten Retten at betiene. 
                    (andre sager)
(fol332a) 
                    (andre sager)
Dernæst owerlod Birckefogden
Jens Mogensen Møller sit sæde til Rettens betiening
til Sættedommeren Mogens Jensen Møller fra
Schibelunds Mølle i Sagen contra Christen Mad-
sen og Søn Christen Christensen fra Høÿriis og
Procurator MAthias Brun fra Randrup, Seigr.
Hans Rosborg fremkom for Rætten og æskede Sam-
me sag i Rætte med begiæring stefnmaallene derudi
maatte oplæsis som og skeede, Rætten paaraabte om
der war nogen af de indstefnte Nærwærende, endten
Christen Madsen eller Søn, eller nogen paa deris
og Procurator Bruns wegne, som til Sagen hawde
nogit at sware. Sr. Rosborg tilspurdte Rasmus
Bondoe om Hand wilde sware nogit i Sagen, mens
Rasmus Bondoe taw stille. Og som hwercken Christen
Madsen eller Procurator Mathias Brun eller
bemelte Bruns Fuldmægtig Rasmus Bondoe har
wildet Erklære dennem om de wilde sware til Sagen
eller fremlegge nogen bewiis imod Søgsmaalet
til deris befrielse, saa maatte Sr. Hans Rosborg af
fornødenhed, oplÿse Rætten at Christen Madsen
tillige med Hans Swoger Welfornemme mand Mads
Nørlund og en anden mand Nafnlig Jens Pax Boendis 
(fol332b) 
i Rem Kaldet i Jkast Sogn, Kom her i aftis til Friisholt, og anmo-
ded Sr. Rosborg om forliig i denne Sag, med begiæring Hand
wilde giwe noged efter af sine preetentioner, mens Rosborg
swarte dennem, de kunde bliwe natten ower, og i dag giøre
deris tilbud i Protocollen, og saa befalede Rosborg Christen
Madsen at bliwe til i dag, mens de andre toe mænd gick ower
til Ans for at see til deris Bæster, og Kom her i dag igien, i dag
Kom Christen Madsen her ind i Tingstuen, og indlagde een af
Ham videmerit Copie af, af Justitz Raad og Amptmand Teil-
mans giwne Dicision, saa Kaldet, udi Skifte Rætten, som
Hand wilde hawe under Ting Protocollen indført, noget
førend Rætten blef Sat, og lagde dend her i Ting Huuset
Mens som Hand mercket Bruns Karl bemelte Rasmus Boe-
doe Kom her, hwad hand har talt med Christen Madsen weed
Rosborg icke, mens Christen Madsen har dog uden sin Hos-
bonds willie og minde, undwigt fra gaarden og efter-
lat sig Hoser og skoe uden for Ting Huuset, og som Sr. Hans
Rosborg kand wel tencke Christen Madsen wilde hawe det
udtog af Skifte Protocollen indført, under Sagen her, om
endskiønt Hand har lagt det herind paa slet Papier, saa
lagde Hans Rosborg et arck stemplit Papier af sit egit
derom og fremlagde det i Rætten, med befiæring, samme maat-
te worde læst og Protocollen tilført, paa det at Christen Madsen
icke skal hawe aarsag at klage Hans Document icke kunde
worde indførdt, og lÿder denne Decision saal: Folio 333
Og som det fremlagde Document icke kand Præjudicere
Sr. Hans Rosborg i sin Lowlig Rætt, thi Hand aldrig en-
ten af Procurator Mathias Brun eller Christen Madsen
er stefned til SKifte Rætten for nogen Dom eller Dicision
at paahøre, hworwit Hl. Justitz Raad og Amtmand Teilmann
kand Raisonere i sin Skifte Protocol angaaende Christen
Madsen, som icke kunde selge sig Selw til Sr. Hans Rosborg
er en Post som denne sinde bliwer udeswart, allerheldst
ingen kand kiøbe wissere eller selge wissere, end dend
Bonde som sælger sig selw, naar Hand baade er Herlighed
og Bonde Eiere, og det er der Excempler nock paa ower Heele
Jÿllandz Land, og derimellem, at dend Bonde som Eier
Drostrup her i Nærwærelsen, hawer solt sig selw og samme
gaard til Hans Excelence Hl. Grewe Friis, er dog derpaa
dend dag i dag er en boendis bonde, saa at slige Exceptioner
icke er andet end ----- qvid, men i dend stæd sÿnis
Rosborg Hl. Justitz Raad og Amtmand Teilman hawde
giort det lige saa godt, at Hand hawde holdt sig til sit
udgiwne Auctions skiøde, som Hand med egen Haand
og Seigl hawer stadfæstet, og ingenstæds melder at Hæÿriis
som er en Bondegaard, findis at wære øde og uden
Besætning, thi hawde Christen Madsen icke woren Een
Bonde derpaa, saa hawde Hand icke heller besiddet og brugt  
(fol333a) 
gaarden meere end et gandske aar omkring skaltet
og waldtet med gaarden, som Hand selw lÿstede og wilde
Leied Engene bort, og hemmelig bort practicerit ald
Besætning fra Gaarden, aldt efter widnernis ÿder-
ligere forklaring, og i henseende til at Procurator
Bruns fuldmægtig her for Rætten er tilstæde Nafnl:
Rasmus Bondoe, og tilstaar at Hans Principal
Mathias Brun er Christen Madsens forswar, saa
wilde Mr. Bondoe Erklære sig, om Hand, eller Hans
Principal Mathias Brun wil for Christen Madsen
stille Sr. Rosborg nøÿagtig Caution for sine lowlige
Prætentioner til Christen Madsen efter Lowens
Sag 138 art 7de item art 8de saa kand Christen Mad-
sen Passere uden Arrestis paaleggelse, thi det bliwer
dog det samme at Christen Madsen tillige med Pro-
curator Mathias Brun /: som imod Lowen har tagit
anden mands tiener i forswar, førend Hand lowlig
war skilt fra sit Herskab :/ som een for begge og
begge for Een skal staae Sr. Hans Rosborg til  
answar, og i alle optænckelige maader holde
Hannem uden skade og skadisløs, Mr. Rasmus
Bondoe wilde icke derpaa giwe nogen swar, men
taw stille, i dend Henseense begiærede Sr. Rosborg
at Sagen endnu til i dag otte Dage maatte hawe
anstand, som Rætten ogsaa bewilgede, med adwar-
sel til Mr. Bondoe Hand giwer sin Hosbond sligt
tilkiende, om Hand til samme tiid nogit i
Sagen agter at fremføre, Og som ingen efter
Rættens 3de sinde paa Raab indfandt sig som widre
denne sinde hawde at forrette blew Rætten op-
hæwed.
     Dend paa næst forrige Siide Registerte udtog lÿder saal: Udtog af
Skifte Acten udi Høÿriis. 2den Paa Procurator Sr. Mathias Bruns
tilførte mældis, at som det Klarligen erfaris, saa wel af dend i
forgaars udi Rætten fremlagde approberede Consept til Skiødets
Expedition ower Høÿriisgaard og gods, som og af de bekiendtgiordte
Auctions Placater, Conditioner og udstædde forretning at Høÿriisgrd
er Blewen soldt uden besætning, af Folck Creaturer, og anden Løs-
øre, det og strider imod dend sunde fornuft, at en Herligheds Eiere eller
dend eene arwing frem for andre medarwinger skulde wære for-
bunden, at selge sin egen Persohn, saa seesicke Christen Madsen
eller nogen af medarwingerne, som forrige Eiere og beboere
af Høÿriisgaard, for deris Persohner, endten bør eller Kand
wære indbegreben under gaardens Kiøb, Men skulde Christen
Madsen som forrige beboere, wed nogen anden slags for Ee- 
ning ham Engagerit sig med Sr. Hans Rosborg, som itzige Eiere
af bemelte Høÿriis, er det en Post denne Skifte Ræt aldeelis uwed-
kommende, og o saa maader til sit Rætte Forum, og anden lowlig
omgang henwiises, 3die angaaende Seigr. Hans Rosborgs
forhen under 24de October 1738 udi Rætten giorte Præ-
tention og fordring for 300 rd som Christen Madsen efter det imellem
Sr. Rosborg og Ham wed Friisholtz Bircketing d. 10 Juli 1738 oprætted
(fol333b)
og alleene til forewisning her i Rætten Producerede Documente skal wære
skÿldig, da som Christen Madsen og Fuldmægtig udi SKifte Rætten hawer
tilkiendegiwet, at bemelte Documente til Tinge er blewen modsagt saa
snart Christen Madsen war kommen udi sin fri frelse, det og af dend her
udi Rætten Producerede Copiestefning udtagen af Sr. Rosborg wed Friisholt
Bircketing erfaris at bemelte Sag wed anden Rætt er anhængig giort
Saa Kunde denne fordring icke til nogen betaling af Skifte Rætten, imod
tagis, førend dend Post wed sit Rætte Forum efter lowlig omgang worder
afgiort: Jmidlertiid hawer Sr. Hans Rosborg sin Regress forbehol-
den til Christen Madsen for saawidt Hand efter owenmelte Docu-
mente, formeener sig efter Lowlig omgang til Hannem at Kand
hawe.    Denne Copie at wære conform og ligelÿdende med det
Original udtog af skifte Protocollen som mig af Hl. Justitz Raad
og amtmand Christian Teilman er owerlewerit, og ieg i Hænde hawer
tilstaar ieg med min egen Haands underskrift Friisholt dend 21 Maÿ
1739. Christen Madsen.

                  Torsdagen dend 28 Maÿ 1739.

                   (Erich Christensens sag)

Seigr Johan Busch mødte for Rætten og æsket en Sag i Rætte con-
tra Christen Madsen Rimme, og Søn Christen Christensen Procurator
Mathias Brun med fleere, hwori Hand begiærede Stefnmaalene
Læst og Paaskrewen som og skeede, derefter de Jndstefnte af Rætten
blew paa Raabt, men ingen mødte, Sr. Busch derpaa continuerede
med at faa Sagen bragt til ende, og Producerede een af Sr. Ros-
borg forfatted Demonstration og i Rættesættelse udi denne Sag af
dags datto paa No.18. 6 s som Hand begiærede læst paaskrewen og ac-
ten tilført, tillige med det medfølgende, og forhen udi Sagen før-
         < som og skeede >
te Tingswidne, #  og lÿder Folio 324. Monsr Busch derefter wilde fornem-
me hos Mathias Bruns fuldmægtig Sr. Bondoe som her wed Rætten har wæ-
ret og er tilstæde, om Hand nogit hertil eller imod paa Mathias Bruns
eller øfriges wegne har at ventilere, mens Bondoe taw stille alt
saa war Busch Dom begærende  Sagen i Rætten siden ingen
af Parterne hawde noget meere til Oplÿsning i Sagen at fremføre
optog Sagen til Dombs til i Dag otte Dage.
(fol334a)
                  (flere sager)
Dend paa Næste Side Registerte Jndlæg lÿder Saaleedes, Kongelig Maÿtts Rettens be-
tienter wed Friisholt Bircketing, Sagen mellem Mig og Christen Madsen, og Nu
Christen Madsen  Wed Procurator Mathias Brun, eller dem begge Som Een for alle
og begge for Een, er af følgende beskaffenhed, Christen Madsen og Hans Søn Christen Chri-
stensen, boendes paa Høÿriis Gaard, anmodet og ombad Mig d. 20. Maÿ 1737 da Høÿ-
riis og een deel andet bønder gods war Stillet til Aution, at ieg wilde giøre Bud
for dem paa ditto gods, Som di icke wille undwære deres gaard og gods, eller
hawe det i fremmedes Eie, jeg lowede dem Ja,at ieg efter deres begiæring icke
war kommen for andet, uden at gaae dem til Haande og tiene dennem
efter deres begiæring, Da Autionen tog Sin anfang, blew Gaard, for Gaard, og
Sted for Sted, hwer for Sig Aparte opraabt, Mens der paa blew icke giort Nogen
(fol334b)
Sÿnderlig bud, Der efter blew godset Samled og opraabt under et Kiøb, uden Nogen Reser-
vation eller forbeholdenhed Da Hr. Justits Raad og Lands Dommer Envold Heug paa Egne      
Og ieg paa bemelte Arwingers og Med arwingers Weigne, ligeleedes giordte Bud --- 
paa bud, til det kom paa 2120 Rixdr Som war Mit første og Sidste bud for Chri-
sten Madsen Hans Søns, og med Arwingers Weigne af Monsr. Linde. Efter at bud-
det war giorn fremstoed Christen Madsen og Hans Sønner og Er Clerede dennem
at det war deres Kiøb, og tackede mig for Mit hafde u-mage, ieg icke Mindre
tilstoed dennem under Augtions Protocollen at det war deres bud, og icke mit, saa
at alle Nerwerende ÿnskede dennem der med til Løcke, Christen Madsen og hans 
Sønner gick til mig og med haand tag, tackede mig, at ieg hawde Sørget for dennem
dj icke War blewen Huus Wild, Som ald ting efter Min formeening war i Rig- 
tighed Pretenderet Skifte forwalteren Justitz Raad og Amptmand Teilmann fuld-
megtig Monsr Hiort Caution af Christen Madsen at Samme 2120 Rixdaller
til Snapsting 1738 med et Aars Rente rigtig skulde Worde betalt, Da i hwor wel
Christen Madsen formeent Hans boes lod og hans Søns Christen Christensens
arweparter war Caution Nock, Anmoder Christen Madsen allige wel Mig at
ieg wille wære hans Cautions Mand, thi ieg hawde icke at befrøgte Mig. hand jo rigtig
til Snapsting 1738 skulde betalle Capitalen med sine Renter 2220 Rixdaller,
     Da war ieg Saa complesant Cawerede for bemelte Christen Madsen og hans Søn-
ner Christen Madsen og Sønnen Christen Christensen Som Kiøbere paa Tiimen
dend 20 Maÿ 1737 antager Sig Høÿriis og alt det øfrige gods, tilsammen ower Een
40 Tdr Hkorn, og der med Skalter og Walter, efter Eigen behag, SOm de løstede uden at
talle Nogen ord til Mig om Administrationen; Jmidlertiid reiste ieg ofte til 
Christen Madsen og Sønnerne at fornemme om Pengene til betalling war der
til 24 de April 1738. Christen Madsen snedig Swarte, at ieg i Fornøden skulle søge der
for, thi hand Self wis Nock skulle Prestere hwis hand og hans Sønner At ieg
uden Tvilsmaal lod ald ting komme an paa dem Self og deres løster, Tiiden kom
pengene skulle betalles til Skifte forwalteren Justitz Raad og Amtmand Teilman
Saa war der hos Christen Madsen, eller hans Sønner ingen penge at faae, Dend Eene
af Sønnen Jørgen Nielsen i Klod Mølle lod Mig Sige at hans fader Christen Mad-
sen og hans broder Christen Christensen alleene holte dem til Kiøbet, De hawde
fast Een Gandske Aar omkring, brugte og benøttede dem Høÿriis gaard,Grund og Eien- 
dom betient dem af Bønderne uden at lade mindste Part deri Justitz 
Raad Teilmand, Som ingen betalling hos Kiøberen kunde Naae Søger Mig som Cautions-
tions Mand og paa skarpeste maade trenger Mig for betalling, Jmidlertiid kalder Hand
Kiøberen tilsammen, Som i Skifte Retten frasiger dem dend ganske handel og hensætter 
det paa Cautionistens answar, Paa Sidstningen bliwer Slutningen at ieg maat-
te betalle Kiøbe Summen med et Aars Rente 2226 Rixdr, stemplet Papiir
til Skiøden, Auctions Salarium, Rettens betienteres wiisse med widre som
kunde opløbe Sig Nesten til 2300 Rixdaller, Christen Madsen og hans Søn
Christen Christensen holder mig tiid efter anden med Snack, at Siden ieg
War blewen deres Hosbond wilde de Aarlig giwe Mig en Reputerlig afgift
af Høÿriis Gaard og betalle Mig afgiften af gaard og gods fra dend 20
Maÿ 1737 til Aarsdagen 1738 til fornøÿelse i alle Maader, siden
swarer mig dend Aarlig afgift, Som ieg kunde Wære tilfreds med, Da ieg
hører Mig om, hawde de aldeeles Ruineret gaard og gods, hawde giort gaar-
den røddelig, og bort Practiceret fra Høÿriis ald Gaardens besætning
Bæster Fæmon Stude, Kiør og alle andre lewende Creaturer, di hawde bort-
ført Plowe, Wogne og Harwer, bortført ald Jndboe, Senge, borde, Stoele ----
----- ---- Kister Skrin Sengklæder, trapper til lofterne, afbrut Jern beslag
af døre og Winduer, in Summa Ruinerede den heele gaard i bond og Grund,
Rug Sæden til Høÿriis 1737 war icke det halfte Saad, og det lidet, Som WAr
Saaed, war ringe og Arm Rug, War blewen legende u-Harwet. Høÿriis gaards
Enge hawde Christen Madsen og hans Søn Christen Christensen bortleied Afgrø-
den J Henseende at faae penge, og forarme Gaarden at der til icke skulle 
Wære Nogen Giødning, Engene Som alle War bløde udj Aaret 1737 lod dj
med deres egen og anderes fæmon optræcke og forderwe, at di udj Man-
ge Aar icke kand komme i Grøde, bønderne Ruinerede di. Udj Aaret
1738 blew intet aur, intet bÿg, og ingen boghwede Saaed, Mens Christen
Madsen og hans Søn Christen Christensen forlod Gaarden øde og Ruinerede
en Dag hen paa Sommeren 1738, da jeg er 6 eller 8 Miile borte faar Kund-  
skab om samme Boligs ødeleggelse, lader ieg Søge efter Christen Madsen
og Sønnen Christen Christensen fant dem i Remme til Christen Madsens bro-
der Peder Madsen, der de war indfløt med alt hwis di Eiede og Hawde lewende
og døde Sønnen Christen Christensen war under Min Reserwe Roulle
Hannem forlangede ieg først, Mens hand blew understøttet af adskillige
sammen rottet Persohner efter Widners forklaring, at ieg fick ham icke si-
(fol335a)
den af fornødenhed da ieg førte Widner om Christen Madsen og Sønnen deres u-
gudelig forhold med Gaarden, og onde omgang i andre Maader strax faar Procura- 
tor Brun Kundskab og insinuerer sig hos Christen Madsen og Søn, at hand
tager sig Christen Madsen  og Sønnens sag imod mig deres Hosbonde, fører bonden un-
der Witløftighed med Skiftet efter Christen Madsens Hustrue, og i andre Maader
brugt adskillige  Jnventioner til Bondens Ruinered Saa lenge bonden Chri-
sten Madsen fast war udarmet Jmidlertiid hawde ieg kaldet bemelte Min
bonde for Friisholtz Bircketing til Widner angaaende hans omgang med Høÿ-
riis og godset med hwis der af kunde dependere, Og Saa Møder Christen Madsen
i Egen Persohn beklager Sig hworledes hand af Procurator Brun war beført paa wran-
ge Weie og i dette mod Sin Hosbonde, afbeder Sin forseelse, tilbiuder Mig 300 Rix-
daller for dend Store skade hand Mig hawde paaført da hand. 1. Hawde Ruineret
Min Gaard Høÿriis hand Som en bonde, hawde i brug og til besiddelse fra Kiø-
betz Datto og tilforn lige med en anden fæste Bonde, 2. Hand hawde af beraad Hue
forsømt auflingen og dørckningen i Marck og gaard, mig til u-boedelig og u-
forwindelig skade, 3. Christen Madsen og hans Søn Christen Christensen hawer bort-
leied og forsat Gaardens Enge til fremmede u-wedkommende bønder, paa det
der ikke skulde bliwe Nogen Giødning wed Gaarden, 4. Hand med sin egne og an-
dre omkring legende bønders Creaturer under Fæe Klow, hawer lat de Waade 
og bløde Enge optrecke og forderwe, paa det at gaarden icke Nogen tiid, skulde
komme i Stand Meere. 5 Hand hawde Ruineret og ødelagt Hawerne og Kaalgaar-
dene til Gaarden, og hwerken Saaed plante eller Sat Nogen Kaal paa det der
hwerken skulle Wære eller bliwe Kaal eller Korn til folckes underholding
Naar hand u-lowlig qwitteret Gaarden. 6te Hand hawer urarmet og bortfløtt
der fra, Bæster, Stude Som hand Self bekiender hand hawde Solt, Kiør, ung Fæe og
alle andre lewende Creaturer, 7de Hand hawer bortført fra Gaarden, Wogne
og Wogn redskab, Plowe, og Plow redskaber, Harwer med sine redskaber, in Summa
det hwis Gaarden tilhørte, Jndboe og udboe Hunde og Katter, traperne af lofterne
Winduer og Dørre, og udj ald ting efterlod Mig Gaarden øde og Ruinerede imod for-
ordningen af 15 Januarii 1701 og 13 Februar 1722. 8. Christen Madsen hawer Ruineret ---- 
Huus og bollig paa Høÿriis Marck Som Christen Skræder iboede, og giwen Skræderen Pas
og afsked, at fløtte og fare hwor hand lÿstede, hwor ower Huusset er Worden øde, Døre
Winduer og Materiallier bort Stollen. 9. Een gaard i Hestlund Som Peder Christensen
paaboede, Samme bonde hawer Christen Madsen tagen fra gaarden 1737 og 1738 At
tiene Sig paa Høÿriis, Hwor ower gaarden er Worden øde, Som allereede hawer af
des Aarsag kosted Mig til besættning, Ede og Sæde Korn, ower 100 Rixdaller. 10 udj
Skiødet er mig Solt og Skiøt en bonde udj Tulstrup i Corperal gaarden Nafnlig
Mads bendssen, Som Welbaarne Niels Linde hawer Prætention paa, og med Røm-
nings domb bewiisser Samme bonde med Sine 2de Sønner hannem er tilhøren-
de og Som Christen Madsen og med Arwinger tillige med Skifte Forwaltereren og Auc-
tions Directeurerne hawer Solt og til Skiødet Mig frit Jordegods, og di icke kand hiem-
le mig Samme bonde eller hans twende Sønner, Saa bliwer Det en Post, Som Sel-
geren bør at holde mig Skadesløs for, De første 9 Poster er med Hosfølgende Tings
Widne Datteret Friisholt Bircketing dend 31 Julÿ 1738 lowligen Bewiis og af Christen
Madsen for Retten under Sit Jndlæg af 10.Julÿ 1738 tilstander foruden anden
Skade Som hand Self bekiender og tilstaar med Bæster og Fæmon indkiøb hand Mig
Som Sin Hosbond hawer til Min skade foraarsaget, Christen Madsen  --- ----
300 Rixdallers betalling inden Nest afwigte Michaeli at betalle, Mens Siden hand Sin
forskrifning og forpligt icke hawer efterlewed, og forligetz Puncter ophæwer ald For-
Eening naar Hand icke hawer presteret sit Løffte da Christen Madsen fra Kiø-
bets Dato dend 20, Maÿ 1737 til lenge efter Pintze dag 1738 brugt Høÿriis Som andre fæste-
bønder, og i Samme Sin brug Ruinerede Gaarden, Grunden og Eiendommen efter
Widners forklaring J dend Tiid ieg icke alleene Som Cautionist Maatte betalle Kiøbe-
Summen, men endog et Aars Rente 106 Rixdr Til ham Self og med Arwinger, da dog
Hand hawde ----- af Høÿriis og bøndergodset, arbeide og andet, Høÿriis
og Godset Siden den tiid har kosted mig Meere end Tusinde Rixdaller, om
ieg wilde hawe det conserveret, der imod har ieg Sandfærdig til denne dag hwerken 
haft eller nødt skillings wærdj enten af Høÿriis eller Godset, Saaleedes hawde Chri-
sten Madsen og hans Søn Christen Christensen det Eene Aar de hawde Høÿriis
og det andet bøndergods udj Possession, 
Christen Madsen tilfindes her af Retten, Siden Samme Rett, efter hans forskrifning 
udj denne Sag er hans Wærneting blewen tildømt at betalle Mig, Renterne af Kiø-
be Summen fra 20. Maÿ 1737 til Snapsting 1738 med Penge skadesløs 106 Rixdal: 2
Paastaaer hand Worder tildømt, at fra Sig lewerer fuld besættning med Høÿriis
Som icke er andet end en ordinarie bondegaard, efter forbemelte allernaadigste For-
ordninger tilhold 3. Sætter i Rette, at efter som det er bewiist Christen Madsen
(fol335b) 
hawer Ruineret gaarden paa det Eene Aar, fra Kiøbetz Datto og til hand Gaarden qwitte-
rede hansd Worder tilkiendt, at Sætte gaarden efter forordningen af 15: Janv: 1701 udi
fuldkommen og fast Stand at dend kand Staae for et fuld Sÿn. 4. Settes i Rette, Chri-
sten Madsen Worder tildømt at betalle Rud Sæden 1737, biug, aur, og boghwede Sæd
1738. Samt Plow leie og anden Gierning Som af dørckningen efterladenskab kand de-
pendere, og ellers erstatter skaden, at fast intet Korn, lidet rug, Mindre bÿg, Mens
Slet intet enten hwede eller aure er Aulet og i Saa Maade som skaden Giøre mig
Erstattning, 5te for Høÿriis Enge Christen Madsen og Sønnen Christen Christensen
fra Gaarden hawer bortleied, Som skal wære af di omwondene Skiffter fast Meere
end 200 læs Høe og der ower udsult Gaarden og giort Dend arm for giødning
til Marcken. Christen Madsen tilfindes Skaden at betalle, eller efter forordning
og befalling af 11: dec 1688, at ansees og Dømmes, 6te Engene Som Christen Madsen
under Fæe Kløw har ladet optreckeog for efterkommeren Ruinere, Sætter J Rætte
Hand der for bør skaden at betalle, og i andre Maader med Straf og Mulct til Chri-
stianshafns Kiercke og Justitz Cassen at Worde anseet; /de Christen Skræder Som
Christen Madsen hawer giwen afsked fra det Huus paa Høÿriis Marck, of Huu-
sene der ower øde Setter J Rætte: Christen Madsen Huusset opbÿger, og skaffer
det i forswarlig Stand med besidder, eller skaden Erstatter, 8. Paa Samme Maader
hawer Christen Madsen woren Aarsag til dend Gaard i Hestlund Peder Christensen
paaboede, er Worden øde ower det Christen Madsen hawer taget bonden fra Gaarden
og brugt ham til Sin tieniste wed Høÿriis, at Christen Madsen bliwer til-
dømt at betalle Mig dend skade gaarden hawer tagen Besættningen ieg der il
paa Nÿe Maatte forskaffe, landgild med widre, og holde Mig der for Skadesløs,9de
Sætter i Rætte Jn ----- Christen Madsen tilfunden for Sig og Sine arwinger i alle
Maader efter Tingswidnets formelding, bliwer tildømt at holde Mig skadesløs, og
Processens omkostning med 20. Rixdre at betalle, 10. Efterdj Procurator Matias Brun  
Som til Sagen er Stefnet, dend Samme Rett i Sagen som er Christen Madsens Forum, bør
Liigeleedes Wære Procurator Bruns, bemelte Brun ej Mindre Mod lowen Hawer ta-
gen Min bonde Christen Madsen i forswar, førend hand fra Mig War lowlig skieldt
ført Christen Madsen udj adskillige Processer og Witløftigheder, at skiftet efter
Christen Madsens Hustrue der ower i Nogle Aaringer icke har kiendt, kommer til
Ende, Christen Madsen ower di Mange Processer Brun ufornøden hawer reist
Hawer udarmit Christen Madsen, Saaleedes at hansMidler til Min Erstattning
icke skal kand bliwe tilstreckelig, Er ieg høÿligen foraarsaget at giøre Min Paa-
stand imod Procurator Matias Brun Som skal hawe bragt Christen Madsen til ad-
skillige Tinge, for at frasige og afsige det forlig Christen Madsen wed Friisholtz
Bircketing mod mig om de 300 Rixdre betalling hawde indgaaet, dog uden No-
gen Sand Sigen under det Skiul, lige Som Christen Madsen i fengsel eller
twang War twongen til at Slutte med Mig Samme Forlig og uden at Stefne Mig
til Samme beskÿlding og Sigtelse at paahøre, Sætter ieg i Rette, at Procurator
Matias Brun Worder tildømt, tillige med Christen Madsen Som Een for begge
og begge for Een, at giøre Mig skadisløs betalling, for ald dend u-tollig u-
tilbørlig og u-forswarlig behandling og skade Mig efter Widners forklaring,
er tilføÿet, Som wed forliget er Worden Endet, hawde Ditto Procurator icke kommen
der imellem og Rippet det Som SLutted og afgiort War, Saaleedes paa Nÿe ført
Samme fattig Mand udj Største u-leilighed, Armod og fattigdomb, Sluttelig ind-
stiller til Retten hworleedes Procurator Brun efter forordningens 3die Post af
23 decembr 1735, med Mulct til Wores frelsers Kiercke og Justitz Cassen skal an-
staae, J forwendtning af en low forswarlig Domb, Friisholt dend 28 Maj 1739. Hans
Rosborg.

                Torsdagen dend 4 Junÿ 1739.

                    (Anders Nielsens sag)
(fol336a) 
                    (Chr Gregersens sag)

                              Sr. Johan Busch mødte i dag
(fol336b)
til andet ting og bad Rætten wilde continuere med Hans i dag otte Da-
ge giordte Lÿsning som og skeede, Rætten tilkiendegaw at indtet
widre herwed tinget i dag war at forrætte, undtagen dend Sag imellem
Sr. Rosborg paa dend eene og Christen Madsen Remme Hans Søn Christen 
Christensen, Procurator Mathias Brun med fleere paa dend anden side
og derfore owerlod sit Sæde til Sættedommeren Magens Jensen
Møller fra Schibelunds Mølle, til Rættens betiening i samme
Sag, Saa og Rætten som Dommer derpaa beklæde, Sr. Johan
Busch mødte for Rætten paa Sr. Rosborgs wegne, og æskede Dom
i en Sag contra Christen Madsen og Søn Christensen, Mathias Brun
med fleere, som til i dag til Domb har nødt anstand, som og skeede   
og blew da i samme Sag Domb affsagt saaledis: Udi dend Sag
imellem Sr. Hans Rosborg paa dend eene Christen Madsen og Pro-
curator Mathias Brun paa dend anden siide, angaaende Chri-
sten Madsen og Hans Søn Christen Christensens brug af og undwigelse fra Høÿ-
riis med widre er saaledis Kiendt og affsagt, Domd. Wel hawer
Christen Madsen udsendt her til Rætten vidimeret Copie af Justitz
Raad og amtmand Christen Teilmans, som skifte Forwaldter efter Christen
Madsens Hustrue, Hans udi Skifte Rætten giwne Resolution daterit
21 Maÿ sidst, Sees deraf at amtmanden har woren af meening, Christen
Madsen som en Self Eiere paa Høÿriis, icke kunde selge sig Selw,e og Hworledes
da Christen Madsen war Kommen i sin frelse, hawde wedersagt dend forlig
og for Eening, Hand med Sr. Hans Rosborg her for Friisholtz Bircketings
Ret d. 10 Julÿ 1738 hawer indgaaed og slutted, med widre Resolutionens
indhold, mens Christen Madsen saa lidet som Procurator Brun, efter
Lowlig indstefning og foreleggelse hawer fremlagt andet til afbewiis-
ning imod Hans Rosborgs Søgsmaal, uden det fremlagte udtog icke
heller kand erfaris, om Sr. Rosborg til Skifte Rætten lowlig er ind-
kaldet, at paahøre Amtmandens Decision, eller undergiwet Sig
Skifte Rætten til nogen Posters paakiendelse, langt mindre Bewiiste
Hans Rosborg har haft Christen MAdsen i nogen Fengsel, eller
twungen Ham til at indgaae nogen forliig, som kand wære stridig 
imod Lowen uden hans Procurator Mathias Brun for Skifte Rætten som urig-
tig kand hawe Fingerit, og for Troewærdig er worden antaged, efter-
di her for Rætten indted derom er worden bewiist eller fremlagt
     Hans Rosborg bewiiser med skiøde udgiwen af Welbemelte Skiftes
Forwalter Hl. Juetitz Raad Teilman og Auctions Directeurer-
ne af dato 22 April 1738, at Hand lowlig hawer Kiøbt og betalt
Høÿriisgaard med meere Bøndergods, som andet frit adeligt Jor-
degods uden nogen Condition eller forbeholdenhed for Christen Mad-
sen eller andre, Der heller indtet melder under skiødet, at nogit af
det soldte gods war øde, og uden besætning, uden elleene Christen Jen-
sens paaboende gaard i Hæstlund, som bonden war fradømt. Hans
Rosborg med Tingswidne udstæd fra Friisholt Bircketing d. 31 Julÿ 1738
Bewiiser Christen Madsen og Hans Søn Christen Christensen hawer paaboed
Høÿriisgaard, Siden gaarden wed Auction er soldt d. 20 Maÿ 1737 og som
andre Fæstebønder, giort dennem gaarden i Marck og gaard, som nøttig
som de selw wilde, og best kunde, Jtem Skalted og Waldted med gaarden
efter egen behag, bortleied dend største deel af Høÿriis Enge, imod
Forordningens 37 Post af dato 10 August 1695, drewen Engene omsider
under Fæeklow, indaufled Korn, og de øfrige Enge 1737, dog icke low-
lig Saaed Rugsæden dito aar, Samt gandske efterlat Biug Sæden, auer
Sæden, og Hwede Sæden 1738, og omsider samme aar uden lowlig opsigelse
til Deres Hosbonde, forlat gaarden, snart som øde og Ruinered efter
Widners forklaring, bortført fra Gaarden ald gaardens besætning
af Bæster Fæmon, og andre Creaturer, Plow og Wogne, indboe og udboe
med widre. Det icke mindre er bewiist Christen Madsen hawer giwed
(fol337a)
Christen skræder i Høÿriis Marckhuus, friehedsbrew derfra at qwittere
uden at forsÿne stedet med nogen andre beboere, hworower samme
Bolig skal wære blewen øede, Jtem at Peder Christensens gaard i Hæst-
lund, eÿ minder er Kommen i armod, ower det Christen Madsen hawde
tagit samme bonde fra gaarden til sin egen tieneste wed Høÿriis
med widre Tingswidnet omformelder, Christen Madsen for
Friisholtz Bircketings Ræt d. 10 July 1738 i nogen maader icke
modsiger samme Tingswidnes indhold mens under sit indlæg til
---- ----- i alle Poster bekiender at Hand hawer giort Sin
Hosbond Sr Hans Rosborg største fornermelse og u-skiel beeder
om forladelsse og erbÿder sig at betale sin Hosbond Sr Rosborg
for sin Skadeslidelsse 300 Rdr, mod Pas og afskied, som Sr Hans
Rosborg sammetiids har woren tilfreds med, i Henseende at undgaa
Process og anden Witløftighed, Da Hand for Rætten med Christen
Madssen er blewen wenlig og wel forliigt, derpaa giwen hwer
andre deris Hænder, med Condition Pengene inden Michaelj 1738
til Sr Rosborg skulle Betales, Hwis det icke af Christen Madssen
blew holdt og efterlewed, forbinder Christen Madssen sig for dend
gandske Sag at wære undergiwen hwilken Ræt i landet Sr Hans
Rosborg wil Søge Ham til, Det icke heller er Bewiist samme 300
Rdr er Hans Rosborg betalt eller tilbuden, til dend tiid
deris Forliig Specificerer. Det icke mindre bewiises med
Skiødet at Sr. Hans Rosborg som Caution Mand hawer til
Skifte Rætten betalt Kiøbe Summen 2320 rd mens end og et aars
Rendte 106 rdr J dend tiid Christen Madssen hawde frugten af
Høÿriis, og ikke bewiist at Christen Madssen eengang hawer
betalt til Sr Rosborg samme Rendter, eller derfor giort Ham
wedderlag i nogen maader.          Wel melder Amptmandens
Resolutions 2den Post at Høÿriisgaard er soldt uden Besætning
mens i Skiødet findis derom icke nogit anført, dend Kongelig
allernaadigste Forordning af 16 Janvary 1701 icke mindre til
siger, at til alle bøndergaarde i Danamrk skal wære fuld Be-
sætning, og Besætningen af boen forud, og for anden gield
udtagen, Høÿriis icke heller skal wære andet end en Ordinaire
Bondegaard, thi lad wære gaardens Besætning kand wære solt
eller i andre maader bortkommen, saa kand derfor wel icke
forbiegaais, at Besætningen paa nÿe, skal jo udsættes, med
widre bemelte Forordning og Forordningen af af 13 February
1722 udførlig nocksom Specificerer, at bøndergaarder ald tiid
med fuld besætning, skal wære i tilbørlig stand, hwilcket Skiftes
Forwaldtere selw observerer, Kongens Forordninger efterlewet.
Derforuden er ingenstæds at udfinde, Sr Rosborg er forbunden
til at tage Høÿriisgaard øde eller uden Besætning, meere end
et gandske aar efter Kiøbetz Dato, i dend tiid Christen Madsen og
Hans Søn Christen Christensen, hawer som andre fæste bønder paa
boed Høÿriisgaard efter Widnernis Forklaring, og Christen Mad
sens egen tilstaaelsse, thi det er billigt at Sr Hans Rosborg
som uskyldig for sin Cautions skÿld/: og formedelst Skiftet
efter Christen Madsens Hustrue, icke udi lowlig tiid er wor
den til ende bragt:/ maatte betale Høÿriis med andet bon
degods i dends stæd, det af andre Kiøbt war, uden at Sr Rosborg
derimod for sin Skadesliidelse, som Tingswidnet forklarer, i
-------------------------------------------------------------------------------
alle maader jo bør at wære og bliwe Skadesløs Holden
Christen Madsen til ÿdermeere bewiis under sit Jndlæg af
bemelte 10 July Kiender Sr Hans Rosborg for sin Rætte
Hosbond og i det samme fra Sr Rosborgs Gods begiærede
(fol337b)
at bliwe entlediget, og med Pas og afsked forsÿnet,med widre For-
liget omformelder, efterdi Christen Madsen icke hawer Rættet for
Sig efter forliigets indhold, Saa weed ieg jcke Rættere i denne Sag at Kien-a
de og Dømme, End at Christen Madsen Remme jo pligtig er og bør efter
dend 1ste Postes paastand, at betale sin Hosbond Sr. Hans Rosborg, dend
Rendte af Kiøbe Summen 106 rd med sin Rendte i allemaader Skadeslø
til betaling skeer, desligest at eftersom det er bewiist at Christen Madsen
hawer beboed og brugt Høÿriis gaard, meere end et gandske aar, fra
Kiøbets dato, og til Hand gaarden ulowlig mod lowens 3 Bogs 13 Capitel
7 art: qwiterede, saa weed ieg icke Rættere paa dend anden 3die 4de 5te og 6te
Poster at Kiende og Dømme, end Christen Madsen jo pligtig er og bør at sætte
gaarden i fast og forswarlig stand paa bÿgning og besætning, aldt i an-
leedning Høÿstbemelte allernaadigste Forordningers tilhold efter uwil-
lige mænds sigelse, og skiønsomhed, med mindre de anderleedis derom i
mindelighed kand for Eenis; Og dersom de paa enten af siderne med
Taxerings og Liqvidations mændenis forretning, icke er tilfreds og for
nøÿede, staar det Eenhwer frit for, at indstefne samme foretning
til nærmere paakiendelse efter lowen, Det ÿdermeere er bewiist
at Christen Madsen er aarsagtis, boliget paa Høÿriis marck er worden
øde ower det Christen Madsen hawer afskeediged Huusmanden Christen skræder
derfra, at Huusene er nedfalden og Materiallerne forkommen, bort-
staallen og i andre maader forødet, dend gaard i Hæstlund Peder Chri-
stensen paaboede, ower det Christen Madsen hawde tagit bonden fra
gaarden og brugt Ham i sin tieniste wed Høÿriis, som Tings widned 
og i Rættesens 7de og 8de Poster nærmere forklarer, saa weed ieg
icke anderleedis derpaa at Kiende og dømme, end Christen Madsen
jp pligtig er og bør, at forskaffe Christen Skræder til stædet igien; mend
hwis Hand fra boeliget hawer bortfløt eller  forsÿner boeliget med
en anden døgtig besidder, Reparere stædet og sætte det udi dend stand
det war, da Christen Skræder derpaa boede, efter uwillige mænds
skiønsomhed, som udi forskrewne 2den 3die 4de 5de og 6te Poster meldet
er, paa samme maade holder Christen Madsen Sr. Rosborg uden
skade for ald dend forsømmelse, Hans gaard i Hæstlund hawer tagit
ower det Christen Madsen hawer egenraadig tagit Bonden Peder
Christensen derfra og betiendt sig af Hannem wed Høÿriis, thi lad
wære at Høÿriis med meere Bømdergods paa Auctionen war Kiøbt
af Christen Madsen og Hans Sønner, saa kand derfor Christen
Madsens omgang og onde forhold med gaard og gods icke komme
Cautionisten Sr. Rosborg til skade i dend tiid Christen Madsen
tilholdte sig at wære Eier, naar hand med betaling icke Præsterit
hwis Hand hawde forpligted sig til, og holdt Cautionisten Skadesløs,
Mens Christen Madsen bør i disse som i de øfrige Poster efter
uwillige mænds sigelse at giøre sin Hosbond Hans Rosborg for-
nøÿelse, og holde hannem skadesløs imidlertiid bør Christen Madsen
enten undskÿlding ophold eller forewending at stille sin Hosbond
Sr. hans Rosborg Caution, for sine bewiislige indmelte Præten-
tioner indtil Sr. Rosborg Skadesløs worder betalt, eller Selw
wære Borgen til betalingen er skeed, efter Lowens 1ste bog 21 Cap
7 og 8 Art: mens hwad sig angaar Procurator Mathias Brun
som Sagen paa Christen Madsens og Hans Søns Christen Christen-
sens wegne førend de lowlig ware skildte fra Deris Hosbonde
Sr. Hans Rosborg imod Lowens 1 bogs 9 C: 7 og 15 art: hawer antagit
Dem i forswar hworower Christen Madsen er worden indwickled
(fol338a)
udi Witløftige Processer med sin Hosbond, som Bonden Christen
Madsen under sit indlæg høÿligen Beklager, Christen Christensen
icke mindre med Procurator Bruns witløftige omgang hawer
hawt leÿlighed at forsticke sig og søge Skjul paa andre stæder
og i saa maader at undgaae sin Hosbond Sr Hans Ros
borgs lowlige Ræt til Hannem med Forordningen at 8de
February 1724 og 4 Febr: 1733, Det icke mindre er brtydeligt
at bemelte Procurator Mathias Brun skal wæren aarsag 
til at Christen Madsen hawer icke holdt sig det forliig eftter
rættelig, som Hand imod sin Hosbond Sr Rosborg sluttede og
udgick dend 10 July 1738 efter Christen Madsens egen for-
klaring, da ihwor wel efter skønsomhed Kunde eragtis
billigt Procurator Brun efter Lowlig indstefning tilliige
burde tiltales og paadømmis for samme Ræt hans Prin-
cipal hawde forskrewet sig til og der at lide og undgielde
Mens siden Procurator Brun i Sin Exeptions indlæg her
til Rætten daterit 2den Maÿ sidst foregiwer at det i denne Sag icke
er hans Wærneting, saa tilholder Sr Hans Rosborg sin
Regress til bemelte Procurator Mathias Brun forbeholden
for aldt hwis af Christen Madsens og Hans Søn Christen
Christensens Sager Kand Dependere. ------ bemelte
Rosborg hos dennom for Skadesløs Erstatning icke kand
worde fornøÿed, Ligeledes forbeholder Sr Hans
Rosborg Regress og tiltale til Peder Madsen i Rem
me og andre efter Tingswidnets formelding, som Christen  
Madsen og Søn Christen Christensen hawer antagit Huused
og Hæled eller tagen under beskiermelse efter at de begge
ware undwigte fra Høÿriis med gaardens Besætning
og andre Efecter efter Lowens 3 Bogs 19 Capitel 21 art
og imod Forordningen af 4 Febr: 1733 denne Processes
Omkostning Betaler Christen Madsen til Sr Hans
Rosborg med 8te Rixdaler, aldt under 15 dage under
widre Lowens twang. Actum Anno die et Loco ut supra.
Sr Johan Busch war dend afsagte Dom beskrewen
begiærende, Og som ingen efter Rettens 3de sinds paa
Raab indfandt sig, som widre hawde at forrette blew Rætten
denne sinde ophæwed.
               Torsdag 11/6 1739.

------------------------------------------------------------------------

Side  af